Browsing by Subject "maahanmuuttaja"
Now showing items 1-20 of 43
-
(2010)This master's thesis explored the activities of interpreters used by immigrants in Finnish health care. The main aim was to find out the actual roles of interpreters in working life and how these roles compare and contrast with the roles defined in interpreters` professional code of practice. Additionally, this study explored: what are the most important roles and competencies in the interpreters work from their own perspective and how they perceive their impartiality and proficiency. The interpreters` professional code of practice, Forsander`s (1996) study on interpreters roles and Jalbert`s (1998) classification of interpreter roles were used as a theoretical background of this study. Structured interviews were conducted among interpreters (n=32) working in metropolitan Helsinki. The interpreters were recruited from one interpretation center employing altogether 60 interpreters. The interview guide was based on a previous literature and included questions on interpreters work: their professional code of practice, roles, skills and competencies needed in working life. Interpreters perceived that the role of oral translator, cultural brokers and social role of the various expert institutions were the most important roles in their work. The least important roles were: the role of witnesses, counselor, and an additional source of information. The interpreters reported that they need special support and training in their work. This training should be organized conjointly both with native Finns and other cultures representatives. A shared understanding between different cultures can also be in focus in interpreter services. Similarly with previous studies, language and communication difficulties were found as a major challenge in Finnish health care. Interpreters highlighted that they customers are commonly dissatisfied with the health care due to a continuous rush and lack of time, and attitudes of health care personnel. Immigrants were satisfied with maternity clinic services and high level of technology applied in Finnish healthcare. Interpreters also mentioned that healthcare professionals` cultural skills and experiences are varying: the more they have experience of immigrants, the easier is communication. Interpreters perceived that the majority of healthcare professionals were positive to immigrants and were interested in developing their own cultural competencies. The roles reported by interpreters were in line with the roles defined in interpreters` professional code of practice. Additionally, the characteristics of a competent interpreter as mentioned in the code of practice were also perceived as important among interpreters. This research highlighted the need for cultural education among health care professionals.
-
(2018)The framework of the study was the support of the agency of immigrants as a part of the acculturation and integration process. The theories on agency in the background of the study have handled agency as a possibility to influence the course of events and as a part of the exercise of power, as an individual resource and as a way the individual continuously moulds the surrounding structures within their limitations and without being their passive victim. In previous research the visibility and exercise of agency was conceived as planned and meaningful work, self-conscious will to learn the language and the development of the individual with the support of the group. The function of the study is to examine what kind of meaning the adult education centre’s work can give to the agency of the immigrant and how agency can be seen to be supported in the work they do. The material of the study was three pieces of interviews of the experts in education of the immigrants at the adult education centres. The interviews were collected as thematic interviews while the research strategy was qualitative. Content-based content analysis was the research framework and the material was analysed through content analysis. The results of the study were the meaning of motivation in independent studies as part of exercising agency, developing of knowledge, skills and comprehension as part of expanding the limits of agency. The learning of the adult education centre’s students was best supported by student-based teaching methods, diverse course offering and the guidance and tranquil atmosphere provided by teachers. Learning can be seen to support the strengthening of agency with the immigrant students. The received results could be used in planning and evaluating the integration training of immigrants.
-
(2016)The aim of the study. The aim of this Bachelor’s thesis is to find out, describe and analyze what nature means for five immigrants living in the capital region of Finland. This thesis describes also their nature relation and nature-related experiences. Research on this subject is scarce and one aim of the study is to gather more information. Methods. This research is a qualitative case study research. This case study was done by interviewing five immigrants living in the capital region in spring 2016. The participants were originally from three different countries: India, Italy and Chile. The ages of the participants varied from 26 to 41 years. The data was collected by theme interviews and analyzed by using the qualitative content analysis. Main Findings. When talking about the relation to nature, the immigrants highlighted the importance of their childhood experiences as a foundation to the nature relation. Four out of five participants thought that nature was a meaningful part of their everyday life. All of the participants had mainly positive experiences in Finnish nature. An interesting finding was that moving to Finland had affected the way the participants thought about nature: they appreciated the way the nature is respected in Finland, and in some cases also wanted to teach this to their children.
-
(2016)Aims. The student bodies in Finnish schools have diversified and have become more multicultural. Hence, teachers require understanding of the processes involving interculturality, tools for engaging in intercultural interaction and skills for working in an intercultural classroom. Yet, our understanding of the adaptation of migrant children to culturally varying demands still remains scarce. This research aims to address this gap and focuses on how an immigrant or a multicultural child adapts to living in between cultures. The research question is examined in terms of the cultural values with regard to traits of temperament and the Temperament-Context Goodness-of-Fit theory in which the context is analyzed through the theory of Developmental Niche. As a complementary theory, the acculturation theory is used to offer a vantage point and research data concerning the process of cultural adaptation. Methods. A Literature review has been utilized as a method of this research. As a complementary method, rational reconstruction has been utilized to analyze differing theories and research data. The research material in this study consists of journal articles from the temperament-context research and complemented with research data concerning acculturation. Results and Conclusions. The results of this study shows that culturally varying values concerning temperament traits are considered to be obvious, though research concerning this assertion are scarce. The analysis of the research data indicates that culturally differing values concerning temperament traits may have an impact on the adaptation of immigrant children in different contexts. Based on the results of this work, it can be demonstrated that there is need for further study on the effects of cultural values to temperament traits within the acculturation theory for understanding adaptation. The results also indicate that there is a need for facilitating temperament-context Goodness-of-Fit in order to prevent adjustment problems.
-
(2007)The main idea of this study was to find out how immigrants understand and define successful co-operation and professional partnership in early childhood education. Another target of this research was to think over how the parents see professional partnership from their viewpoint, and how willing / ready the they are in engaging in the professional partnership with the day care personnel. The theoretical part of this research is based on theories of immigration and theories of it's different forms, theories of cultural varieties and theory of modernizing co-operation through using professional partnership. Also guidelines and policies for day care and early childhood education play a part in the theory section. Theory part is written to support research problems. The research method used in this study is peer interview. The interviewed are both immigrants and customers of day care services. The data collected is comprised of materials from peer interviews and personal background information. The interviewed were of Somalia and Russian ethnic groups. Interview were carried out in each group in the participants own mother tongue. These peer interviews showed that parents were interested and willing to discuss professional partnership. From this research one can conclude that the term professional partnership is seen as a complex term, and as a term difficult to understand. From the results it is seen that quite often the principles of professional partnership are not carried out in practise. According to the material gathered, the parents feel that lack of common language and prejudice against immigrants effectively prevents the professional partnership from being formed. The cultural differences can become challenging in a professional partnership. Based on this research, one can conclude that when different cultures meet, there has to be mutual will to understand and to be understood in order to make sure that the children's development, both educational and physical, is supported in a best possible way.
-
(2020)Tarkastelen tässä tutkimuksessa kunniaan liittyvä väkivaltaa ja tuon esiin seksuaali- ja/tai sukupuolivähemmistöihin kuuluvien nuorten kokemuksia kunniaan liittyvästä väkivallasta. Tutkimuksessani kysytään, millaisia vaikutuksia kunniaan liittyvällä väkivallalla on ollut sateenkaarinuorten elämään ja miten seksuaalisuus ja sukupuoli näyttäytyvät haastateltavien kertomuksissa kunniaan liittyvän väkivallan kontekstissa. Olen kerännyt tutkimusaineistoni haastattelemalla kolmea Suomessa asuvaa nuorta, jotka ovat kokeneet kunniaan liittyvää väkivaltaa. Tutkimukseni analyysimenetelmänä toimii sisällönanalyysi. Tutkimus edustaa feminististä väkivaltatutkimusta ja teoreettinen viitekehys pohjautuu aiempaan tutkimukseen sukupuolistuneesta ja homofobisesta väkivallasta, sekä kuvaa kulttuuristamisen ja rodullistamisen käsitteitä kunniaan liittyvän väkivallan kontekstissa. Tutkimukseni näkökulmana toimii sosiaalinen konstruktionismi. Tämä tutkielma tuo esille, että haastattelemani nuoret ovat kokeneet monimuotoista väkivaltaa lapsuudestaan lähtien. He ovat kokeneet kunniaan liittyvää väkivaltaa oman perheensä taholta ja väkivallan kokemukset ovat edelleen osa heidän arkipäiväänsä Suomessa. Syynä sekä lapsuudessa ja nuoruudessa omassa kotimaassa koetulle väkivallalle että edelleen jatkuvalle syrjinnälle on kuuluminen seksuaali- ja/tai sukupuolivähemmistöön. Kuuluminen seksuaali- tai sukupuolivähemmistöön näyttäytyy tutkimuksen perusteella vaikuttavan nuorten elämään sekä väkivaltaa lisäävänä, että samalla avun saamista hankaloittavana tekijänä. Nuoret ovat irrottautuneet omista väkivaltaisista taustoistaan, mutta eivät silti ole turvassa. Väkivallan kokemukset ovat jatkuneet Suomeen tulon jälkeen niin vastaanottokeskuksissa, kouluissa kuin kadullakin ja jatkuva väkivallan uhka estää heitä osallistumasta yhteiskuntaan vapaasti haluamallaan tavalla. Kuitenkin näiden nuorten kokemukseet ovat monin tavoin näkymättömissä niin viranomaisten toiminnassa kuin yhteiskunnassamme laajemminkin. Tutkimuksen perusteella kolmannen sektorin toimijat näyttäytyvät merkittävässä roolissa nuorten elämän tukemisessa.
-
(2016)The objectives: The number of children under three years of age with an immigrant back-ground has increased in early childhood education. Most children are in all-day childcare, which may cause that the Finnish language overtakes the native language of the child. For the child, his / her native language is also the language for feeling and thinking. Maintaining the native language is a precondition for the parent-child interaction. According to studies on the subject, strong skills in the native language also facilitate the learning of another language. The purpose of this study is to chart out how parents maintain and enrich the native language of their child in the new home country, how they value their own native language and what kind of guidance they have received in supporting bilingualism. My questions for this research are: How do parents maintain and enrich the native language of their child in their new home country? How important do the parents experience maintaining the native language of their child to be? What kind of guidance / information have the parents received in supporting the native language from the early childhood education personnel, from the school, and / or the child welfare clinic? Eight parents with an immigrant background, part of whom have lived in Finland already for a long period of time, were chosen to participate in this research. Methods: The research was carried out as a qualitative research. The method of the research was thematic interview. The data was analyzed by means of content analysis. Results and conclusions: As a rule, the parents spoke to their children their own native language, and preserving the native language was considered important. A general rule in the families was that at home only the native language was to be spoken. However, the parents experienced maintaining the native language as a challenge in the new home country. The parents had received very little support from the professional personnel to the means of maintaining the native language.
-
(2017)Despite a continuous immigration to Finland from countries where illiteracy is considered high, there are few studies about illiterate adult immigrants. Neither are there any earlier compilations of Finnish, Swedish and Norwegian studies related to illiterate adults. Therefore, the goal of this paper is to study what kind of research has been done about illiterate adults in these countries in the 21st century as well as to specify illiterate adults’ challenges in learning a second language based on research literature. The study was implemented as a literature review. Helka Finna, Swepub, Uppsök and Google Scholar were used for searching for articles and research papers. The final reference literature comprises 13 pro gradu theses, two dissertations and five research articles or reports. Three of the studies are originally published in Norway, six of them in Finland and the rest 11 in Sweden. The studies focused on students, teachers or methods used in teaching. Majority of the studies focused on the role of a student’s first language and illiteracy when learning a new language. Furthermore, the development of various linguistic skills as well as students’ experiences of living in a new country were essential research subjects. Clearly the most common research method was an interview. Based on the studies, there are challenges related to three central themes present in illiterate adults second language learning: limited contacts with locals, insufficient learning skills and time.
-
(2016)The number of immigrant students has risen extremely during the last two decades in Finnish schools, but there still are not many studies about their competence. In my thesis I examine based on earlier studies how well immigrant students know mathematics in primary school and introduce factors which affect their competence. Additionally, I examine affective and cognitive factors and their effect on learning mathematics. I also introduce Wilson's (1970) taxonomy and Kilpatrick et al.'s (2001) intertwined strands of profiency for measuring competence in mathematics. I look for answers to my research questions by reading studies and articles and also by exploring other literature related to the topic. I found my sources by using well-known search engines, for example Nelli-portal, Google scholar and the University of Helsinki library's search engine. The earlier studies found out that immigrant students have lower mathematical competence than native population. It is socially concerning that one student group has lower competence than others. Mathematics is easily seen as a subject in which it is not important to know the language. However, the studies show that one of the most important factors in mathematical competence is knowing the language. Socio-economic background also affects competence in mathematics. Gender does not have a direct effect on mathematical competence but affective factors can indirectly affect mathematical competence in favor of the boys. It is interesting that immigrant students have a slighty more positive attitude towards mathematics than the native population in spite of lower mathematical competence.
-
(2019)Objectives. The purpose of this home economics study was to describe the acculturation of immigrant families‘ food habits in Finland. The aim of the study was to find out about change and preservation of food habits and the factors affecting them. 1. What changes have occurred in immigrants‘ eating habits after moving to Finland What factors have affected the changes? 2. What features of domestic eating habits have remained after moving to Finland? What factors have contributed to the preservation of the features? Methods. The data was collected by using semi-structured themeinterview. Five immigrant women with family participated in the study. The research method was theorybased content analysis. Results and conclusion. The study shows that there have been acculturation of food habits of families on different levels. Out of the meals breakfast had received most finnish influences, because the families mentioned they eat porridge and rye bread. Because of school and job meals lunch had also received finnish influences. Meal rythm was changed due to a different rhythm of life. At dinner families tried to prepare dishes from their own culture. Ethnic shops had the greatest impact on the preservation of old food habits, because families told that they found everything they needed there. Reasons for changing food habits include healthiness, changed family composition, school meals and Finnish friends.
-
(2016)Objectives. This study examined how kindergarten teachers support 3 to 5-year-old immigrant children's Finnish language learning. Year 2014 5,5% of Finnish citizens were foreign. One quarter of them lived in Helsinki, which means 12,8% of Helsinki's population. Cultural diversity reflects also in the field of early childhood education because most of the immigrants are children. This study pieces together the means kindergarten teachers use for supporting immigrant children's Finnish language learning in everyday situations as well as in practises which are planned for supporting Finnish language learning. Since learning new language is always based on child's first language, the study also briefly considers the issue of supporting child's mother tongue in kindergarten. In the end, the study examines kindergarten teachers' view of challenges and what they think needs to be improved as thinking immigrant child's advantageous Finnish language development. Methods. The study was put out as theme interview and five kindergarten teachers who worked with 3 to 5 -year-old immigrant children were interviewed. Methodology of content analysis were used to analyze the responses. Results and discussion. The results indicated that teaching Finnish as second language in kindergartens was focused on everyday situations and language development was seen equally important for every children. Even though particular periods for Finnish as second language was no more organized, working in small groups came up in every response. Children and adults were palying games, doing different kinds of linguistic practises and learning from eachother in these small groups. Using pictures for supporting language in everyday situations was favoured. Adult-child interactions were important. Role of an adult was enriching and labelling feelings, objects and situations for children. Developing immigrant child's mother tongue was seen as important task of the families. Eventhough many of the responses briefly mentioned potential means for supporting children's first languages, the means didn't logically occur in kindergarten teachers work. Kindergarten teachers regarded issues with resources as challengin part of their work: deficit of staff and lack of time hinder supporting second language. The issues with resources were seen as well as targets for development. Both personnel and time should be added. Also the professional development of kindergarten teachers was seen as a constant target of development.
-
(2016)Earlier studies have shown that in Finland immigrant children have on average poorer numeracy skills than native Finnish children. More and more children with immigrant background enter schools so effective means to support their numeracy skills are highly needed. The study explores if immigrant children's early numeracy skills can be supported with an intensive early numeracy intervention programme. A total of ten six-year-old immigrant children participated in the study in a preschool in the metropolitan area. Half of the children had intense training in early numeracy skills during the day in preschool twice a week for about eight weeks. The other half of the children formed a control group who participated in preschool activities as usual. The children's early numeracy skills were measured with Early Numeracy Test (Van Luit, Van de Rijt & Aunio, 2006) as pretest, immediate posttest and delayed posttest. There was also a logbook that was filled during and immediately after the training sessions so that assessment of fidelity would be possible. The participants' background information and level of Finnish skills were asked from the preschool teachers. These pieces of information were used as control variable. The children in the intervention group improved their early numeracy skills during the intervention more than the children in the control group. Especially the effect was seen in understanding mathematical relations. The intervention group performed statistically significantly better in the immediate posttest and the delayed posttest than the control group. In counting skills the results weren't significant. In the Early Numeracy Test (Van Luit, Van de Rijt & Aunio, 2006) as a whole, the intervention group performed significantly better in the immediate posttest, but the gap was not statistically significant in the delayed posttest. This study shows that by supporting immigrant children's early numeracy skills with an evidence-based intervention programme, their skills in understanding mathematical relations improve significantly and permanently. The immigrant children can also get their numeracy skills to the same level with the native Finnish children and so the intervention programme for one can prevent them from dropping out of the school system later.
-
(2020)Tämän tutkielman tarkoitus on kartoittaa maahanmuuttajataustaisten oppilaiden erityisope-tusta sekä selvittää miten ekokulttuurinen teoria ilmenee maahanmuuttajataustaisten erityis-opetuksessa. Tutkielma toteutetaan kuvailevan kirjallisuuskatsauksen avulla. Aiempaa tutki-musta samasta aiheesta ei ole paljoa. Suomen muuttuessa entistä monikulttuurisemmaksi myös erilaisten monikulttuuristen oppilaiden määrä kasvaa, jolloin monikulttuurisen osaami-sen tarve opettajankoulutuksessa lisääntyy. Perusopetuslain (2014) muutoksen jälkeen myös erityisopetuksen järjestäminen on muuttunut, mikä lisää tiedon tarvetta koulun kentällä. Kirjallisuuskatsaukseen valittiin kuusi vertaisarvioitua artikkelia, jotka koskevat maahanmuut-tajataustaisten oppilaiden erityisopetusta. Artikkeleista yksi oli Suomen kontekstissa tuotettu, ja loput olivat kansainvälisiä. Aineisto kerättiin luotettavista tietokannoista ja analysoitiin te-maattisen analyysin avulla. Aineiston jaoteltiin erityisopetuksesta nousseiden piirteiden mu-kaan niin, että ne jaottuivat ekokulttuurisen teorian kehyksiin perhettä ympäröivästä ydinym-päristöstä kauempaan, yhteiskunnallisiin asioihin liittyvään ympäristöön. Aineisto jaottui kolmeen osioon. Ydinympäristössä perhe näkyi toimijana, joka tietää parhaiten heille sopivat toimintatavat. Lähiympäristön osassa korostui koulumaailma, perheen kanssa tehtävä yhteistyö sekä erityisopetuksen järjestämiseen liittyvät seikat. Kauempana perheen ydinympäristöstä on erilaiset kulttuuriset näkemykset, opettajankoulutus sekä erityisopetuk-seen liittyvät lait ja säädökset. Vaikka aineisto oli kansainvälinen, voi tuloksia hyödyntää Suomen kontekstissa ohjeellisesti sekä erityisopetuksessa että yleisopetuksessa olevien maahanmuuttajataustaisten oppilaiden kanssa.
-
(2016)Tavoitteet. Kansainväliset oppimistulokset ovat osoittaneet maahanmuuttajien menestyvän kantaväestöä heikommin etenkin lukemisessa, kirjoittamisessa ja matematiikassa. Suomessa maahanmuuttajien oppimisvaikeudet ja puutteelliset arviointivälineet ovat johtaneet maahanmuuttajien yliedustukseen erityisopetuksessa. Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, millaisia oppimisen haasteita maahanmuuttajalapsilla ilmenee ja millaisia keinoja koulujen erityisopetuksessa on tunnistaa ja tukea niitä. Tutkimuksen erityisenä kiinnostuksen kohteena olivat ala-asteikäiset ensimmäisen ja toisen polven maahanmuuttajalapset. Maahanmuuttajien oppimisvaikeuksista on tehty runsaasti aiempaa tutkimusta sekä Suomessa että ulkomailla, mutta aihetta ei ole juurikaan tutkittu erityisopetuksen näkökulmasta. Menetelmät. Tutkimus toteutettiin kvalitatiivisesti haastattelemalla neljää (4) Helsingin alueella työskentelevää laaja-alaista erityisopettajaa. Kaikki haastateltavat opettajat toimivat laaja-alaisina erityisopettajina peruskoulun alaluokilla. Haastattelu toteutettiin teemahaastatteluina. Aineisto analysoitiin sisällönanalyysillä tematisoimalla aineisto tutkimuskysymysten mukaisesti. Tulokset ja johtopäätökset. Tutkimukseen osallistuneiden opettajien mukaan maahanmuuttajaoppilaiden koulunkäyntiä vaikeuttivat heikko kielitaito ja haasteet sosiaalisissa suhteissa. Heikon kielitaidon nähtiin vaikeuttavan sekä oppimista että oppimisen arviointia. Maahanmuuttajien oppimisvaikeuksien tunnistamiseen ei ollut käytössä vakiintuneita testejä, vaan opettajat käyttivät työkaluinaan erilaisia sovellettuja testejä ja aiempaa kokemustaan. Maahanmuuttajalasten oppimisvaikeuksia tuettiin osa-aikaisessa erityisopetuksessa pienryhmäopetuksen, samanaikaisopetuksen, ekstraopetuksen ja yhteistyön avulla. Näistä tärkeimmiksi nähtiin yhteistyö koulun sisällä sekä yhteistyö vanhempien ja muiden tahojen kanssa. Kaikki opettajat kokivat maahanmuuttajien olevan mahdollisuus ja rikastuttavan koulun kulttuuria. Maahanmuuttajien opetus koettiin kuitenkin vielä keskeneräiseksi. Tutkimukseen osallistuneet opettajat kritisoivat etenkin resurssien puutetta, maahanmuuttajaoppilaille soveltumattomia testistöjä ja valmistavaa opetusta. Osa opettajista ilmaisi myös tarpeensa lisäkoulutukselle.
-
(2021)Maahanmuuttajiin ja maahanmuuttoon suhtautuminen on oikeistopopulististen puolueiden viimeisimmän nousun myötä muuttunut entistä kriittisemmäksi ja normalisoituneemmaksi osaksi niin julkista kuin poliittista keskustelua. Suomen poliittisista puolueista perussuomalaiset ovat profiloituneet voimakkaasti maahanmuuttoa vastustavaksi puolueeksi. Tässä tutkielmassa tarkasteltiin perussuomalaisten kuntavaaliehdokkaiden Ylen vaalikoneen väittämään annettuja kannanottoja sekä heidän perusteluissaan käyttämää retoriikkaa suhteessa maahanmuuttajiin. Ontologinen lähestymistapa työssä on relationistinen, joten nämä kuvaukset nähdään osana vuorovaikutuksessa rakentuvaa todellisuutta, joka on alati muovautuvaa. Tutkielman aineisto keskittyy vuoden 2017 kuntavaalien Ylen vaalikoneen väittämän ”Oman kuntani tulee ottaa vastaan Suomesta turvapaikan saaneita” kannanottoihin ja perusteluihin, joilla niitä on pyritty oikeuttamaan. Aineistossa on 387 ehdokkaan jättämä kannanotto neliportaiselle skaalalle täysin eri mieltä – täysin samaa mieltä sekä perustelut tälle. Näistä ehdokkaista 190 tulivat valituiksi kunnan- tai kaupunginvaltuustoon ja 197 eivät. Tarkastelun kohteena olivat tavat, joilla maahanmuuttajia kuvattiin ja kuinka heidän tuloonsa omaan kotikuntaan suhtauduttiin, millaisia retorisia keinoja ehdokkaat käyttivät perusteluissaan sekä millaisia eroja valituksi tulleiden ja ei-valituksi tulleiden ehdokkaiden käyttämissä retorisissa keinoissa voitiin tunnistaa. Työn teoreettisena viitekehyksenä toimii retorinen diskurssianalyysi, jossa perusteluja on tarkastelu vakuuttavan retoriikan käytön näkökulmasta sekä osana kulttuurista jatkumoa oikeistopopulistiselle suhtautumiselle maahanmuuttoon ja maahanmuuttajiin. Aineistosta voitiin tunnistaa kolme erilaista tapaa suhtautua eri maahanmuuttajaryhmien vastaanottoon, torjutut, ehdoin hyväksytyt sekä hyväksytyt tulijat. Näistä yleisin oli torjutut tulijat. Monet ehdokkaat torjuivat kaikki maahanmuuttajat, nimettyjä torjuttuja ryhmiä olivat nuoret miehet sekä elintasopakolaiset. Kokonaisia perheitä, naisia ja lapsia oltiin valmiita hyväksymään, mikäli tietyt ehdot täyttyisivät. Aidosti hädänalaisia tai turvapaikan saaneita oltiin valmiita ottamaan vastaan jopa ilman ehtoja. Perusteluissa yleisimmin käytettyjä retorisia keinoja olivat etäännytys omista intresseistä, kontrastit, kategorisointi, talousperuste, ääri-ilmaisut, historiaperuste sekä uhkakuvat. Valituksi tulleiden kannanotot painottuivat ei-valituksi tulleita voimakkaammin täysin eri mieltä väittämän kanssa olleisiin. Valituksi tulleet käyttivät monipuolisemmin erilaisia retorisia keinoja vastauksissaan, ei-valituksi tulleet aloittivat useammin perustelunsa ääri-ilmaisulla ja vetosivat talousperusteisiin valituksi tulleita harvemmin. Vaalikoneen toimintaperiaatteen kannalta saattoivat valituksi tulleiden ehdokkaiden kannanotot olla annettuja perusteluja merkityksellisempiä. Joidenkin maahanmuuttajaryhmien hyväksyminen ehdoilla tai ilman saattaa oikeuttaa toisten ryhmien kohtelemisen torjuttuina, vain uhkakuvien tai haittanäkökulmien kautta.
-
(2021)Maahanmuuttajiin ja maahanmuuttoon suhtautuminen on oikeistopopulististen puolueiden viimeisimmän nousun myötä muuttunut entistä kriittisemmäksi ja normalisoituneemmaksi osaksi niin julkista kuin poliittista keskustelua. Suomen poliittisista puolueista perussuomalaiset ovat profiloituneet voimakkaasti maahanmuuttoa vastustavaksi puolueeksi. Tässä tutkielmassa tarkasteltiin perussuomalaisten kuntavaaliehdokkaiden Ylen vaalikoneen väittämään annettuja kannanottoja sekä heidän perusteluissaan käyttämää retoriikkaa suhteessa maahanmuuttajiin. Ontologinen lähestymistapa työssä on relationistinen, joten nämä kuvaukset nähdään osana vuorovaikutuksessa rakentuvaa todellisuutta, joka on alati muovautuvaa. Tutkielman aineisto keskittyy vuoden 2017 kuntavaalien Ylen vaalikoneen väittämän ”Oman kuntani tulee ottaa vastaan Suomesta turvapaikan saaneita” kannanottoihin ja perusteluihin, joilla niitä on pyritty oikeuttamaan. Aineistossa on 387 ehdokkaan jättämä kannanotto neliportaiselle skaalalle täysin eri mieltä – täysin samaa mieltä sekä perustelut tälle. Näistä ehdokkaista 190 tulivat valituiksi kunnan- tai kaupunginvaltuustoon ja 197 eivät. Tarkastelun kohteena olivat tavat, joilla maahanmuuttajia kuvattiin ja kuinka heidän tuloonsa omaan kotikuntaan suhtauduttiin, millaisia retorisia keinoja ehdokkaat käyttivät perusteluissaan sekä millaisia eroja valituksi tulleiden ja ei-valituksi tulleiden ehdokkaiden käyttämissä retorisissa keinoissa voitiin tunnistaa. Työn teoreettisena viitekehyksenä toimii retorinen diskurssianalyysi, jossa perusteluja on tarkastelu vakuuttavan retoriikan käytön näkökulmasta sekä osana kulttuurista jatkumoa oikeistopopulistiselle suhtautumiselle maahanmuuttoon ja maahanmuuttajiin. Aineistosta voitiin tunnistaa kolme erilaista tapaa suhtautua eri maahanmuuttajaryhmien vastaanottoon, torjutut, ehdoin hyväksytyt sekä hyväksytyt tulijat. Näistä yleisin oli torjutut tulijat. Monet ehdokkaat torjuivat kaikki maahanmuuttajat, nimettyjä torjuttuja ryhmiä olivat nuoret miehet sekä elintasopakolaiset. Kokonaisia perheitä, naisia ja lapsia oltiin valmiita hyväksymään, mikäli tietyt ehdot täyttyisivät. Aidosti hädänalaisia tai turvapaikan saaneita oltiin valmiita ottamaan vastaan jopa ilman ehtoja. Perusteluissa yleisimmin käytettyjä retorisia keinoja olivat etäännytys omista intresseistä, kontrastit, kategorisointi, talousperuste, ääri-ilmaisut, historiaperuste sekä uhkakuvat. Valituksi tulleiden kannanotot painottuivat ei-valituksi tulleita voimakkaammin täysin eri mieltä väittämän kanssa olleisiin. Valituksi tulleet käyttivät monipuolisemmin erilaisia retorisia keinoja vastauksissaan, ei-valituksi tulleet aloittivat useammin perustelunsa ääri-ilmaisulla ja vetosivat talousperusteisiin valituksi tulleita harvemmin. Vaalikoneen toimintaperiaatteen kannalta saattoivat valituksi tulleiden ehdokkaiden kannanotot olla annettuja perusteluja merkityksellisempiä. Joidenkin maahanmuuttajaryhmien hyväksyminen ehdoilla tai ilman saattaa oikeuttaa toisten ryhmien kohtelemisen torjuttuina, vain uhkakuvien tai haittanäkökulmien kautta.
-
(2022)Tämän tutkielman tarkoituksena oli luoda mallia maahanmuuttajien ammatinvalintaa ja koulutuspolkuja varten. Ideana on luoda tietoa, jonka avulla voitaisiin edistää heidän uraansa kohti uutta ammattia kouluttautumalla toisella asteella tai kolmannella. Tutkimustehtävä on, että minkälaisia koulutuspolkuja maahanmuuttajilla on kohti ammattia ja minkälaisia oppimisvaikeuksia heillä on. Tutkielma on valmentautumista auttaa maahanmuuttajia kouluttautumaan laadukkaasti riittävän haasteellisesti yliopistoon asti. Menetelmänä tutkielmassani on kuvaileva integroiva kirjallisuuskatsaus. Se tarkoittaa sitä, että tämä koostuu yleiskatsauksesta ilman tarkkoja rajauksia ja että synteesi on ilman tarkkoja rajoja. Tarkat metodiset säännöt eivät rajaa aineiston valintaa. Integroiva tarkoittaa, että ilmiö kuvataan monipuolisesti ja tarkastellaan kriittisesti. Kirjallisuus käsittelee maahanmuuttajien työllistymistä, oppimisvaikeuksia, heidän korkeakoulu- ja koulutuspolkuaan yleensä, robotisaatiota sekä oppimisen ja työelämän tulevaisuutta. Tutkimuksen tulosten mukaan maahanmuuttajilla on erilaiset koulutuspolut edessään ja ehkä jopa takanaan. Moni käy valmentavan koulutuksen toiselle asteelle. Tarkastelussa on toinen ja kolmas aste. Maahanmuuttajista jotkut käyvät lukion ja siirtyvät sieltä ammatillisiin opintoihin tai korkeakouluun. Joskus maahanmuuttajilla on oppimisvaikeuksia, mikä hankaloittaa opin tiellä etenemistä. Tärkeintä on saada heille mahdollisimman pian apua ja tukea. Ammatinvalinnan tekee vaikeammaksi se, että ammatteja katoaa robottien ja älyteknologian tieltä. Tämä on haaste ja myös mahdollisuus löytää ihmisille uusia tehtäviä työelämässä, jollaiset ovat ihmisille paremmin soveltuvia ja joita älytekniikka ei pysty hoitamaan. Oppiminenkin muuttuu älytekniikan avulla. On olemassa pelejä, joilla voi itsenäisesti opiskella. Pyrin myös käsittelemään mielikuvituksen käyttöä maahanmuuttajien ammatinvalinnassa. Tarkoitus on, että maahanmuuttajat luovat vision omasta unelma-ammatistaan. Maahanmuuttajilla on resursseja, joita voi käyttää menestyäkseen urallaan. Kulttuurinen pääoma on tiedot, taidot, äly ja asenteet ihmisellä. Sosiaalinen pääoma on verkostot, joita voi laajentaa tai supistaa. Taloudellisella pääomalla voi ostaa kulttuurillista ja sosiaalista pääomaa. Taloudellinen pääoma on henkilön tulot, varallisuus ja rahaan suoraan liittyvä omaisuus. Tutkimuksen tuloksia voidaan hyödyntää maahanmuuttajien koulutuspolulla ammattiin johtavalla tiellä luomalla visioita tulevasta työstä.
-
(2016)The purpose of the study was to explore the conceptions of healthy eating of immigrants living in Finland. In addition, the aim was to investigate the factors influencing food choice. The main research question was as follows: What kind of perceptions do the immigrants have about the recommended diet? The study had three additional questions: 1.) What does a healthy diet mean for immigrants? 2) On what basis immigrants make food choices? 3) Which factors may inhibit or promote the recommended choices? The data were collected in March 2016 via individual interviews with four Latino immigrants, aged 27 to 42 years old. Participants had lived in Finland six to eleven years. Immigrants were interviewed in Finnish and English was spoken when necessary. The interviews were recorded and transcribed. After that the data were analyzed by using qualitative, theory based content analysis method. According to the study, the immigrants were very interested in the health promoting diet. An increase in knowledge and the creation of a family increased interest in a healthy diet. Also, immigration affects diet. Information on the health effects of food was directed by the food choice. Factors affecting immigrant`s food choices were taste, availability, safety and health aspects. Immigrants acquire foods in many ways. If necessary, they are ordering food from online stores. They also do their shopping in ethnic shops and restaurants.
Now showing items 1-20 of 43