Browsing by Title
Now showing items 5300-5319 of 7174
-
(2021)Aim: Self-concealment is a trait-like tendency that relates to an individual’s willingness to disclose intimate, painful, or otherwise sensitive personal information. This paper examines the connection between self-concealment and help-seeking considering the much-discussed service gap phenomenon which affects most individuals with mental disorders. Methods: Relevant studies were identified by searching the Google Scholar, APAPsycNet, and ScienceDirect databases. The search was conducted by specifying the term “self-concealment” with other search terms all relating to an individual’s help-seeking attitudes, intentions, and behavior. Since most of the identified studies relied on samples of college students, ethnic minorities, or non-western populations, the general discussion on help-seeking was contextualized accordingly. Conclusions: Self-concealment emerges as having a two-fold connection to help-seeking. On one hand, it increases psychological distress, which in turn increases help-seeking intentions; on the other hand, it has a negative connection to help-seeking attitudes. In fact, high self-concealment might be best understood as creating a kind of approach–avoidance-conflict. Additionally, studies show that certain ethnic minorities appear to have a higher propensity for self-concealment in contrast to their majority counterparts. Finally, the actual impact of self-concealment on help-seeking is brought into question. Although help-seeking attitudes have a relatively impressive correlation with self-concealment, they may not be a sufficient indicator of help-seeking intentions or actual behavior. Self-concealment might ultimately have a negligible role in explaining help-seeking intentions and behavior.
-
(2022)Conspiracy beliefs are widespread and they can have severe negative consequences both to the individual and to the society, such as the increase of negative health-related choices and prejudice. Previous studies have shown that in addition to various motives conspiracy beliefs are driven by different individual and societal psychological factors, such as implicit thinking and low sosioeconomic status. Much of the research has focused on what conspiracy beliefs are, what consequences they may have and what psychological factors may increase the risk for conspiracy beliefs. However, how to prevent and change conspiracy beliefs is less well known. The aim of this literature review was to discover how conspiracy beliefs can be prevented and changed. The studies for this literature review were searched from Google Scholar using the search terms "conspiracy beliefs meta analysis", "conspiracy beliefs review", "conspiracy theories review", "changing conspiracy beliefs", "conspiracy beliefs attitude change", "anti- conspiracy beliefs" and "reducing conspiracy beliefs", and from the reference lists of the articles found. According to this literature review, conspiracy beliefs could be prevented by providing individuals with information against conspiracy theories before information in favour of conspiracy theories, by priming individuals to think analytically or socially desirably, and by reducing individuals' experience of ostracism by strengthening their self-esteem. Rationalisation, ridiculing and influencing social norms were found to be effective ways of changing conspiracy beliefs after exposure to conspiracy theories. This literature review is one of the first ones to review information regarding the prevention and change of conspiracy beliefs. In future studies it would be essential to explore more extensively the psychological factors influencing conspiracy beliefs and the causal relationships between them in order to better target interventions and to prevent and change conspiracy beliefs and their negative consequences.
-
(2021)Tavoitteet. Tämän tutkielman tarkoituksena on tarkastella sitä kuvaa tai kuvia, jota suomalaisesta varhaiskasvatuksesta muodostui merkittävässä uutismediassa poikkeuksellisena ajanjaksona. Näkökulmia ja käsityksiä suomalaisesta varhaiskasvatuksesta on tutkittu aiemmin, mutta vertaisarvioidun tutkimuksen, jossa muodostumisessa huomioidaan myös median rooli, löytäminen osoittautui haasteelliseksi. Tässä tutkielmassa pyrin vastaamaan tutkimuskysymykseen: Millaisista näkökulmista suomalaisesta varhaiskasvatuksesta puhutaan Helsingin Sanomien verkkouutisoinnissa koronapandemian aikana? Menetelmät. Tutkimukseni oli luonteeltaan laadullinen. Aineistoni koostui Helsingin Sanomien 18.3–14.5.2020 välisenä aikana verkkosivuillaan julkaisemasta 37 artikkelista, jotka löytyivät hakusanoilla varhaiskasvatus ja korona. Tietoa uutisoinnissa esiintyvistä, suomalaista varhaiskasvatusta koskevista näkökulmista tarkastelin sisällönanalyysin avulla. Analyysimenetelmäni nojasi abduktiiviseen eli teoriaohjaavan päättelyn logiikkaan, jossa jokin tietty johtoajatus ja aineistosta tehdyt havainnot yhdistämällä muodostetaan teoria. Tulokset ja johtopäätökset. Aineiston keskeiset näkökulmat oli mahdollista jakaa neljään pääluokkaan, jotka olivat terveys, taloudelliset resurssit, yhteiskunnan toiminta ja varhaiskasvatuksen rooli. Analyysiyksikkönä toimineiden ajatuskokonaisuuksien eri pääluokkien kesken jakautumisen tarkastelu osoitti terveyden (95 kpl) nousseen voimakkaimmin esiin, kun taas taloudelliset resurssit (29 kpl), yhteiskunnan toiminta (20 kpl) ja varhaiskasvatuksen rooli (23 kpl) ilmenivät Helsingin Sanomien uutisoinnissa lähes samansuuruisena edustuksena. Tarkastelussa oli tärkeää huomioida yhteiskunnallinen tilanne, jossa tutkittavaa aihetta käsiteltiin mediassa. Poikkeustilanne saattaa osaltaan tuoda esiin niin kaunistelemattomia ajatuksia varhaiskasvatuksen tehtävästä kuin kasvattaa siitä käytävää julkista keskustelua. Joka tapauksessa esiin nousee median rooli julkisuuden portinvartijana ja sen säätelijänä, mitä suomalaisesta varhaiskasvatuksesta sanotaan, ja kuka sen sanoo. Huomionarvoista aineistossa oli myös se, että lapset eivät päässeet kertomaan omista kokemuksistaan vaan äänessä olivat yksinomaan aikuiset. Lasten omat ajatukset ja näkökulmat koronapandemian aikaisesta varhaiskasvatuksesta jäävät uutisoinnissa kokonaan tavoittamatta.
-
(2016)The purpose of this study is to find the benefits and challenges of co-teaching in primary and high schools. The research material that is used in this study is from the 21st century. The purpose is to accumulate both teachers’ and students’ perspectives of the benefits and challenges of co-teaching. This study presents both Finnish and international previous studies about the phenomenon. The challenges are presented also because the solution of co-teaching challenge for next studies. This research was executed as the systematic review and the utilised material were the sixteen earlier studies of co-teaching. The results of the research indicated that there were many benefits of co-teaching for teachers. The colleague helped to share work-load and brought own strengths to the classroom. The most benefits gained the students with special needs for example to learning and participating in co-teaching classroom. There were much less challenges of co-teaching for the students than teachers.
-
(2018)The aim of this thesis is to understand co-teaching. In this study the differences in the definitions of co-teahing and co-teaching in the past and today is examined. The thesis presents the history of co-teaching in Finland and looks at the two concepts of co-teaching used in Finland, samanaikaisopetus and yhteisopetus. The study presents co-teaching approaches that illustrate the practical implementation of the method. In addition, the thesis introduces national curriculums of Finland and a few school-spesific curriculums insights on co-teahing. Finally, the benefits and challenges of co-teaching are presented. The study is a descriptive literature review. National and international peer-reviewed studies and published literature based on them were used as sources. The literature review was based on the most important reliable source materials in the research field, which were significant to the research problem. There are diverse definitions of co-teaching. Researchers define concepts of samanaikaisopetus and yhteisopetus in different ways and some use them as synonyms for each other. Co-teaching has been studied marginally and the definition of concepts is not uniform. The most common difference between the definitions was whether the representatives of the same professional group teaching together were considered as co-teaching or not. According to some of the sources, only teams with a special teacher met the criteria for the definition. In the Finnish National Core Curriculum co-teaching is only used as a concept of special pedagogy. The benefits of co-teaching were the professional development of teachers, the sharing of ideas, peer support, the improvement of well-being at work, and special and general education coming closer to each other. Challenges were encountered in different problems of a common planning time, as well as the lack of teaching facilities and the lack of administrative support. The concept of yhteisopetus was considered to illustrate the teaching process better than samanaikaisopetus. Based on the results of the research it seems that the concept of yhteisopetus has been created as a better alternative to the concept of samanaikaisopetus.
-
(2022)I denna avhandling undersöks hurdan roll samarbete mellan den offentliga- och icke-offentliga sektorn har i Finlands offentliga internationella klimatfinansiering. Detta undersöks utgående ifrån en teoretisk referensram för styrning och organisering inom området. Genom samarbete kan man samla resurser från alla sektorer, både i form av kapital och kunskap. Det här är viktigt för att man effektivt ska kunna bekämpa och anpassa sig till klimatförändringen, som är ett pressande och lömskt problem. Det finns ingen tid att förlora så det är viktigt att klimatfinansieringen genast utformas på bästa möjliga sätt. Man har alltmer börjat poängtera samarbetsmodeller för att bland annat mobilisera privat kapital men det finns ännu inte mycket bevis på hur bra dessa modeller faktiskt lyckas uppnå klimat- och utvecklingsmål. Därför undersöks också hurdana risker det finns med ökat samarbete samt hur dessa möjligen syns i Finlands internationella klimatfinansiering. I forskning beskriver man att styrningen inom internationell klimatfinansiering har gått från en interstatlig regim mot ett polycentriskt system där formella samarbeten med också icke-offentliga aktörer är framträdande. I Finlands långsiktiga plan för internationell klimatfinansiering framkommer globala, interstatliga aspekter tydligt. Fastän samarbete nämns i olika sammanhang ser det ut som om man kunde göra mycket mer på området. I Finlands plan identifierades flera potentiella utmaningar med ökat samarbete. Fastän det framkommer att samarbetsformer är attraktiva för klimatfinansieringen så finns det inte en lösning som passar alla situationer utan ibland kan det finnas lämpligare former för klimatfinansiering än samarbetsmodeller som har som mål att mobilisera privat kapital. Hur dessa samarbetsformer utformas och styrs blir också viktigt.
-
(2024)Mål. Samarbetet mellan personal på daghem och vårdnadshavare är en stor del av småbarnspedagogiken. Enligt grunderna för planen för småbarnspedagogik skall det finnas ett samarbete med vårdnadshavare och de skall ha en chans att vara delaktiga inom småbarnspedagogiken. Syftet med denna studie är att granska vad forskning säger om hur samarbetet mellan daghemspersonal och vårdnadshavare upplevs. Syftet är också att granska vilka olika faktorer som påverkar samarbetet på olika sätt. Forskningsfrågorna är: 1. Hur upplever vårdnadshavare samarbetet? Hur upplever personalen samarbetet? Vad påverkar samarbetet positivt? Vilka brister finns det? Målet är ett få en bättre bild om hur samarbetet upplevs och samarbetets påverkande faktorer. Metoder. Detta är en kvalitativ studie som utfördes som en systematisk litteraturstudie. Materialet består av 10 vetenskapliga artiklar som behandlar temat om hur samarbete mellan personal och vårdnadshavare upplevs och vilka faktorer som påverkar samarbetet. Det hittade materialet analyserades systematiskt enligt de ställda forskningsfrågorna i studien. Resultat och slutsatser. Resultat visade att både vårdnadshavare samt personal upplevde samarbetet på flera olika sätt. Det upplevdes som betydelsefullt och viktigt men också komplicerat och belastande. Det finns en brist på tydliga riktilinger för ett framgångsrikt samarbete. Kommunikation var en av den viktigaste delen av ett fungerande samarbete. Samarbetsprinciperna, att bli hörd, respekt, tillit och dialog, och vikten av dem lyftes upp av både vårdnadshavare och personal. Resultaten visade att erfarenhet inom branschen hade en gynnsam påverkan på inställningen till samarbetet samt kunnigheten inom ämnet. Föräldrasamarbetet stöder utvecklingen av barnet, vårdnadshavare, personalen, verksamheten och småbarnspedagogiken som en helhet.
-
(2016)The aim of the study was to find what parents think about the cooperation with the educators in daycare. I also wanted to find out what experiences they have had and what they think about the cooperation methods. My method was quantitative and I did an electronic survey that was shared on social media and sent via email. The survey was answered by parents with children in daycare or preschool. The most important outcome of the study was that the parents had good and positive experience of cooperation. They thought that the cooperation is something important and that the forms of cooperation are important elements. Another result was that the parents had different experiences with different teachers. According to the parents the cooperation with one educator could be very good, while they had a hard time to get along with another educator because of the chemistry. Some parents said that there were teachers who did not have any knowledge of how to work together. Therefore it seems like the cooperation between parents and educators often works well. Some educators however have not good skills in cooperating with parents. All teachers should have the knowledge of how important cooperation is for both the parents and the teachers' own work. Personal chemistry should not affect much, because the teachers should be professional.
-
(2021)Mål. Syftet med avhandlingen är att studera och diskutera hur elever upplever samarbete och grupparbete med digitala verktyg. Digital kompetens är en central del av läroplanen och aktuellt i dagens föränderliga samhälle. Distansstudierna under coronapandemin och mängden digitala verktyg i vardagen har ökat behovet av digitala verktyg i grupparbeten. Tidigare studier har visat att eleverna i hög grad upplever digitala verktyg positiva, och samarbete med hjälp av digitala verktyg sker smidigt. Eleverna föredrar digitala verktyg framom traditionella metoder eller har ingen skillnad. Metoder. Studien är en kvalitativ intervjustudie inom ramen av QUINT:s forskningsprojekt Connected Classrooms Nordic (CCN). CCN är en treårig videoetnografisk studie som stu-derar digitalisering av undervisningen genom analysering av klassrumssituationer. Videoinspelningar har gjorts inom ämnena modersmål och litteratur, historia och matematik. Videomaterialet har sedan diskuterats i fokusgrupper med lärare och elever. Denna studie använde sig av två gruppintervjuer med tre elever per grupp med fokus att samla elevernas upplevelser om digitala verktyg i undervisningen. Ljudinspelningarna och transkriberingarna analyserades enligt fenomenografisk analysmetod och grupperades enligt nyckelorden i forskningsfrågorna. Resultat och slutsatser. Elever fann i allmänhet grupparbete med digitala verktyg positivt. Orsakerna till de positiva upplevelserna var bl.a. smidigheten och stilrenheten i arbetets resultat. Negativa upplevelser lyftes också fram; elever upplevde att skillnader i digital kompetens minskar motivationen att arbeta med andra elever. Dessutom framkom det att eleverna bad om hjälp av varandra i användning av digitala verktyg, vilket för vissa elever korrelerade med en upplevd otillräckliga kompetens hos läraren. Slutsatserna i studien är att positiva och negativa upplevelser om samarbete med digitala verktyg till stor del påverkas av elevernas och lärarnas digitala kompetens.
-
(2019)I min kandidatavhandling har jag undersökt samarbetet mellan elevvården och ungdomspsykiatrin på svenska i huvudstadsregionen. Dessutom har jag tagit reda på vilka tidiga interventioner de professionella utnyttjar för att minska risken att en ungdom inte hamnar mellan två olika stödtjänster och att en förvärring av situationen uppstår. Avhandlingen är en kvalitativ intervjuundersökning med semistrukturerade intervjuer. För att ta reda på hur situationen ser ut ur de professionellas synvinkel har jag intervjuat tre skolkuratorer och en socialarbetare som arbetar med ungdomspsykiatri i huvudstadsregionen. Min målgrupp är ungdomar i åldern 13–17. Jag har använt mig av innehållsanalys och diskuterat resultatet i enlighet med en kombination av en nyinstitutionell teori och ett handlingsutrymmesperspektiv för att granska avhandlingen på en strukturell nivå och en individnivå. Resultatet i min undersökning visar att det enligt de professionellas erfarenheter finns en del strukturella brister i samarbetet och inom organisationerna. Samarbetet baserar sig till viss del på de professionellas relationer till varandra och andra individuella faktorer, såsom tidsbrist och hängivenhet. Gällande de tidiga interventionerna framkom det att det finns en hel del tidiga interventioner inom skolan både på finska och svenska i huvudstadsregionen. Gällande tidiga interventioner utanför skolan så finns det dock en brist på svensk service och svenskspråkiga motsvarigheter.
-
(2023)Det finländska välfärdssamhället står inför allt flera utmaningar, fattigdomen ökar, vi lever längre, segregationen växer, ekonomin sinar, vårdköerna drar ut och unga mår dåligt efter coronapandemin. För att kunna svara på behoven och nöden i vårt samhälle behövs många olika aktörer som kan utföra multiprofessionellt samarbete för att garantera att hjälpen når dem som är i behov av den. Mitt mål med denna avhandling är att belysa samarbete mellan diakoner och socialarbetare på svenska i Helsingfors. Jag har utfört tre semistrukturerade intervjuer med diakoner och fått in två skriftliga svar på intervjufrågorna. Jag har i avhandlingen analyserat mitt material utifrån teorin om multiprofessionellt samarbete. Jag har gjort en kvalitativ innehållsanalys av mitt material. Av resultaten framgår det att ett sporadiskt samarbete existerar mellan diakoner och socialarbetare på svenska i Helsingfors. Samarbetet är inte organiserat på ett uttalat multiprofessionellt sätt. Ett mera aktivt samarbete och en ökad kännedom mellan diakoner och socialarbetare utlyses av respondenterna.
-
(2022)Mål. Senaste nationella hälsa i skolan enkäten visar att finska elever i årskurs 8-9 i grundutbildningen känner sig märkbart mer skolstressade och skoltrötta år 2021 jämfört med tidigare år. Ett annat faktum är att dagens barn och ungdomar rör sig för lite, enligt världshälsoorganisationen och Institutet för hälsa och välfärd (THL). Flera rapporter visar att endast 20 procent av 13-17 åringarna rör på sig tillräckligt på en daglig basis. Denna fenomenografiska kvalitativa studie kartlägger hur det ser ut för finska elever i årskurs 8-9 samt analyserar och tolkar vetenskaplig data för att kunna beskriva och undersöka ifall det finns ett samband mellan elevers fysisk aktivitet och upplevda skolstress. Målet med denna avhandling är att få fram ifall fysisk aktivitet kan påverka elevers upplevda stressnivå och ifall det påverkar, på vilka sätt fysiska aktivitet inverkar på hjärnans fysiologiska stress. Avhandlingens forskningsfråga löd: 1) Vilket är sambandet mellan elevers fysisk aktivitet och upplevda skolstress? Metoder. Undersökningen var en fenomenografisk kvalitativ studie där data främst bestått av resultat från enkäten Hälsa i skolan samt vetenskapliga artiklar och forskning. Avhandlingen gjordes på två nivåer. Först läggs det fram statistik över hur läget i Finland ser ut idag hos våra elever i årskurs 8-9 gällande fysisk aktivitet och upplevd skolstress. Därefter analyserades och tolkas tendensen och utvecklingsriktningen med hjälp av tidigare forskningar och vetenskapliga artiklar för att få fram sambandet mellan elevers fysisk aktivitet och upplevda skolstress. Databaserna som använts för att få fram relevant litteratur och artiklar var Helka och Google Scholar. För att få fram dessa har sökord från forskningsfrågorna använts. Analysmetoden som används i undersökningen är innehållsanalys där författaren jämför olika källor och dess resultat med varandra. Resultat och slutsatser. Avhandlingens två huvudresultat visade att 1. fysisk aktivitet förbättrar kroppens förmåga att bemästra och reglera stressfysiologiska reaktioner och 2. fysisk aktivitet påverkar elevers psykiska hälsa på ett positivt sätt, bland annat på minskar elevernas upplevda stressnivå. Dessa två effekter av fysisk aktivitet bevisar därmed att det finns ett samband mellan fysisk aktivitet och elevers upplevda stressnivå. Ett annat resultat som upptäcktes under forskningsprocessens gång var också att fysisk aktivitet och stress påverkar vår hjärna genom att ha motsatta effekter på vissa delar i hjärnan. Därmed visade det sig hur fysisk aktivitet främjar de delar i hjärnan som har som uppgift att hantera och reglera stress medan hur en långvarig kontinuerlig stress i stället har motsatt effekt på dessa delar i hjärnan, det vill säga har en hämmande effekt för hjärnans stressbemästrings funktioner. Flera forskare påpekar dock ämnets komplexitet och att det är svårt att exakt beskriva vad det är som påverkar elevers stress men med gemensamma nämnaren att fysisk aktivitet kan ha en positiv påverkan på kroppen och hjärnan på flera olika sätt.
-
(2024)Mål Syftet med detta arbete är att beskriva, tolka och föra fram insikter om hur man kunde öka litteraciteten hos elever i årskurserna 1—9 med hjälp av meningsskapande läsning och användning av diverse lässtrategier. Avhandlingen ämnar även att kartlägga hur meningsskapande läsning bidrar till en ökad metakognitiv medvetenhet om lässtrategier och hur elever i grundskolan förhåller sig användning av meningsskapande läsning samt hur elevernas nivå av engagemang och motivation påverkas av meningsskapande läsning. Tanken bakom avhandlingen är att denna text kan bidra till en fortsatt utveckling av studier inom litteracitetsfrämjande arbete. Studiens bakgrund baserar sig på Vygotskijs (1986) teori om sociokulturellt lärande och Finlands strävan till att bli världens mest multilitterata land till året 2030. Metoder Arbetet är en litteraturöversikt. Sju vetenskapliga artiklar har valts på basis av relevans med hjälp av specifika sökord och begränsningar. Artiklarna har analyserats och jämförts för att belysa meningsskapande läsningens påverkan på elever och undervisning. Resultat och slutsatser Resultaten visade på ett starkt samband mellan meningsskapande läsning och en ökad litteracitet, metakognitiv medvetenhet om lässtrategier och inlärning samt meningsskapande läsning och elevmotivation, -engagemang och förhållningssätt till läsning. Mera forskning krävs för att undersöka påverkan av de praktiska åtgärderna som den nationella läskunnighetsstrategin presenterar på en ökad litteracitet.
-
(2017)The aim of this study is to assess the view of kindergarten teachers on children’s need for physical activity, how they perceive the connection between children’s physical activity and ability to concentrate, as well as the experience they have of this connection. In the theoretical part of the work, I discuss current views on children’s motor development, children’s need for physical activity, children’s cognitive development, and how the regulatory documents deal with physical activity. The qualitative study was carried out by interviewing three kindergarten teachers at three different kindergartens in Helsinki. The interviews were recorded and transcribed, and then analysed. The results indicate that kindergarten teachers perceive a connection between children’s physical activity and ability to concentrate, in agreement with prevailing theories. They realize the importance of physical activity for children’s health and development, and fulfil the official requirements for physical activity. They realize as well the importance of emphasizing the importance of physical activity for health to children as well as to parents and other personnel at kindergartens. With the reservation that only three kindergarten teachers were interviewed, the results of this study indicate that kindergarten teachers at kindergartens realize the importance of physical activity for the development of children, and that great emphasis is placed on satisfying children’s need for activity.
-
(2024)Narrativ identitet beskriver hur vi bildar vår identitet genom att skildra integrerande berättelser om oss själva utgående från viktiga livshändelser (McAdams 2001). En växande litteratur stöder positiva sambandet mellan olika egenskaper, eller kvaliteter, av den narrativa identiteten och välbefinnande (Adler m.fl., 2016). Narrativ koherens är en kvalitet av den narrativa identiteten som beskriver hur sammanhängande de personliga narrativen är, och föreslås att fungera som en förutsättning för en fungerande narrativ identitet. Trots detta, konstaterade Adler och kolleger (2016) i sin översikt att det saknas empiriska undersökningar som redogör för sambandet mellan narrativa koherensen och välbefinnande. Syftet med denna avhandling är att ge en första inblick i och översikt av empiriska forskningen om sambandet mellan narrativ koherens och välbefinnande. En systematisk litteraturöversikt görs av de studier som de senaste 10 åren mätt sambandet mellan narrativ koherens och välbefinnande. Av de totalt 7 studier som examinerades, visade 5 åtminstone ett signifikant samband mellan narrativ koherens och välbefinnande. Både kausal- och tematisk koherens visade svaga till moderata samtidiga samband med välbefinnande. Även longitudinella samband hittades mellan narrativ koherens och välbefinnande. Socialt stöd och kultur kom upp som möjliga modererande faktorer.
Now showing items 5300-5319 of 7174