Browsing by study line "Food Economy"
Now showing items 21-40 of 78
-
(2022)Tiivistelmä/Referat – Abstract Maailman ympäristölliset ja sosiaaliset huolenaiheet sekä sidosryhmien paine vaatii foodservice-toimijoilta toimia eri vastuullisuuden kysymyksiin. Vastuullisuuden ilmiötä tulee lähestyä toimialasidonnaisesti. Vastuullisuutta elintarvikealalla ehdotetaan tutkittavaksi seitsemän eri ulottuvuuden näkökulmasta: ravitsemuksen, eläinten hyvinvoinnin, elintarviketurvallisuuden, paikallisuuden, ympäristön, työolojen ja talouden näkökulmasta. Vastuullisuuden käsite on monitulkintainen ja käytänteitä sen alla on otettu käyttöön myös foodservice-markkinassa laajasti. Vastuullisuuskäytännöt ovat rajattu tässä tutkimuksissa vastuullisiin ruokahankintoihin. Tutkimuksen tavoite oli selvittää vastuullisten ruokahankintojen käsitysten ja eri vastuullisina pidettyjen tuotteiden ominaisuuksien painopisteitä. Tavoitetta tukevasti selvitettiin myös foodservice-toimijoiden käsityksiä heidän vaikutusmahdollisuuksistaan ja vastuullisten hankintojen toteutusmahdollisuuksista käyttäen Kesproa hankintakanavana. Tutkimuksen empiirinen osuus oli verkkokyselynä toteutettu kysely (n=12) liittyen foodservice-alan toimijoiden käsityksiin vastuullisista ruokahankinnoista. Verkkokyselyn kohderyhmä oli Kespron asiakaskuntaan kuuluvia foodservice-toimijoita. Tutkielma toteutettiin toimeksiantona Kesprolle, joka on johtava valtakunnallinen foodservice-alan tukkutoimija ja kumppani. Kespro toimi osin tai kokonaan tutkimuksen otoksen ruoanhankintakanavana. Ruoan toimitusketjun vastuullisuusriskin hallintaan sovellettiin agenttiteoriaa (agency theory), jonka keskiössä on toimittavan agentin ja ostavan päämiehen välinen suhde sekä päämiehen agentille delegoima tehtävä, joka tutkimuksen tapauksessa on vastuullisten hankintojen mahdollistaminen. Agenttiteorian mukaan päämies pyrkii hallitsemaan teorialle tyypillisiä ongelmia, kuten tavoiteristiriitaa, eriäviä asenteita riskiä kohtaan sekä mahdollista epäsymmetrisesti jakautunutta informaatiota. Toimitusketjun kontekstissa ominaista on samanaikaiset agentti- ja päämiesroolit sekä rooli toteuttaa ja välittää delegoitu tehtävä. Esimerkiksi ravintola on päämies suhteessa Kesproon, mutta agentti suhteessa kuluttajaan. Toinen tavoite oli käsitteellistää agentin ja päämiehen välisitä suhdetta tilanteessa, jossa agentti on asiakastaan suurempi ja omaa enemmän neuvotteluvaltaa ketjussa, mutta haluaa tukea päämiestään (yksittäinen foodservice-toimija) esimerkiksi vastuullisissa hankinnoissa. Empiirisessä osassa selvitettiin myös foodservice-toimijoiden kokemuksia agenttiteorian oletuksista sekä kommunikaatiosuhteen ja agenttiteorian ehdottamien hallintakeinojen toimivuudesta vastuullisuusriskin minimoinnissa suhteessa heidän agenttiinsa Kesproon. Seitsemästä vastuullisuuden ulottuvuudesta tuoteturvallisuuden korostuminen näyttää olevan foodservice-alan erityispiirre. Lisäksi ravitsemus arvostettiin korkealle. Nämä kaksi, paikallisuuden lisäksi, katsottiin voitavan myös toteuttaa parhaiten. Elintarviketurvallisuus ja ravitsemus korostuivat myös vaikutusmahdollisuuksissa. Merkityksissä kolmas oli eläinten hyvinvointi, mutta eläinten hyvinvointiin katsottiin voitavan vaikuttaa heikoiten hyödyntäen Kesproa hankintalähteenä. Eri vastuullisuuden ominaisuuksista korostuivat etenkin kotimaiset tuotteet, paikallisuus sekä lähituotteet. Sen sijaan ympäristö ei ulottuvuutena korostunut käsityksissä. ”Asiakaslähtöinen agentti”, jota ei ole käsitteellistetty aiemmin agenttiteorian kirjallisuudessa, mahdollistaa valvonta- tai yhteistyöperusteisen hallintastrategian päämiehelleen, eli asettaa toimintansa alttiiksi seurannalle ja avaa kanavia kommunikaatiolle. Toimitusketjussa se pyrkii käyttämään omaa asemaansa päämiehensä eduksi ja vaikutusmahdollisuuksia parantavasti mahdollistaessaan ja välittäessään tämän tavoitteet ruokahankintojen vastuullisuudesta. Päämies-agenttisuhteen hallintakeinoista vastuullisuusriskin minimoiseksi toimivimmiksi koettiin kattavat vastuullisuuteen liittyvät oman toiminnan sertifikaatit ja kriteerit sekä ketjussa välitettävät sertifikaatit ja kriteerit. Foodservice-päämiehet arvioivat hallintakeinojen joukosta yhteistyöperusteiseen hallintaan liittyvän kahdenvälisen kommunikaatiosuhteen toimivan heikoiten.
-
(2023)Ruokaturvan katsotaan toteutuvan silloin, kun ihmisellä on niin fyysiset, sosiaaliset kuin taloudelliset edellytykset saada riittävästi, riittävän turvallista sekä ravitsevaa ruokaa, joka vastaa myös tämän tarpeita sekä mieltymyksiä ja mahdollistaa näin terveellisen ja aktiivisen elämän. Kun tämän määritelmät ehdot eivät täyty, puhutaan ruokaturvattomuudesta. Kehittyneissä maissa ruokaturvattomuuteen on liitetty erityisesti taloudellisten vaikeuksien kokeminen. Opiskelijoiden ruokaturvan tutkiminen Suomessa on vasta alkutekijöissään, vaikka ilmiö onkin paljon tutkittu esimerkiksi Yhdysvalloissa. Opiskelijoilla ruokaturvattomuus ja toimeentulon haasteet on yhdistetty hankittavissa olevan ruoan määrän ja laadun alenemisen lisäksi myös opintotahdin hidastumiseen, opintomenestyksen ja terveydentilan heikkenemiseen sekä epäterveellisiin ruoka- ja ruokailutottumuksiin. Tässä tutkielmassa tutkittiin Helsingin yliopiston suomenkielisten perustutkinto-opiskelijoiden kokemaa ruokaturvan tilannetta sekä siihen yhteydessä olevia tekijöitä. Tutkimus toteutettiin kvantitatiivisin menetelmin. Aineisto kerättiin sähköisellä kyselylomakkeella toukokuussa 2022 (vastausprosentti 4,7 %, N=348). Aineistosta 18,7 % opiskelijaa koki ruokaturvattomuutta. Ruokaturvattomuus oli yhteydessä heikompaan toimeentulon kokemiseen, taloudellisten tukien saamiseen, ei-kokoaikaiseen työskentelyyn ja työttömyyteen, asumisen muotoon, opintojen keskiarvoon, koettuun opintomenestykseen, heikompaan terveydentilan kokemiseen, tupakka- ja nikotiinituotteiden käyttämiseen sekä heikompiin ruokailutottumuksiin, näkyen ruokailujen väliin jättämisenä sekä vähäisempänä hedelmien, kasvisten ja marjojen kulutuksena. Myös Covid 19 -pandemian seurauksena opiskelijoiden kokemat muutokset työ- ja taloudellisessa tilanteessaan olivat yhteydessä ruokaturvattomuuteen.
-
(2021)Tässä tutkielmassa tarkastellaan hiilijalanjälkitietoa elintarvikeyritysten vastuullisuusviestinnässä. Tutkielman tavoitteena on selvittää, kuinka toimivaa elintarvikeyritysten hiilijalanjälkiviestintä on kuluttajille, ja mihin suuntaan hiilijalanjälkiviestintää tulisi kehittää. Tutkimusmenetelmänä käytettiin laadullista teemahaastattelua, jonka avulla pyrittiin selvittämään, miten kuluttajat suhtautuvat elintarvikeyritysten viestimään hiilijalanjälkitietoon. Tutkimuksessa haastateltiin kuutta tutkimuksen nuorten naiskuluttajien kohderyhmään kuuluvaa henkilöä. Tutkimuksen teoreettinen viitekehys muodostui aiemman kirjallisuuden ja tutkimuksen perusteella. Viitekehys rakentui neljän pääkohdan ympärille, joita ovat hiilijalanjälkitiedon ymmärrys, hiilijalanjälkitiedon uskottavuus, yrityksen viestintätavat ja viestin tavoitettavuus sekä tuote- ja kuluttajakohtaiset tekijät. Tutkimustulokset analysoitiin teemoittelemalla. Tutkimuksessa havaittiin, ettei hiilijalanjälkiviestintä ole kuluttajille täysin ymmärrettävää ja uskottavaa. Haasteina nähdään etenkin hiilijalanjälki-käsitteen hankala ymmärrettävyys sekä hiilijalanjälkitiedon vertailukelpoisuus ja objektiivisuus. Hiilijalanjälkitietoa ei myöskään koeta kovin tärkeänä tai kiinnostavana, ja sen nähdään vaikuttavan pääasiassa taustalla valinnoissa. Tietoa koetaan olevan helposti saatavilla lukuunottamatta yksittäisiä tuotteita, mutta huonosti huomattavissa ostohetkellä. Pakkausmerkinnät koetaan uskottavimpana viestintätapana, ja muista viestintätavoista etenkin digitaalisuus nähdään mahdollisuutena viestinnän kehittämisessä. Tutkimuksen perusteella voidaan todeta, ettei elintarvikeyritysten hiilijalanjälkiviestintä ole kuluttajille tarpeeksi toimivaa. Kuluttajille suunnattua hiilijalanjälkiviestintää kehittääkseen yritysten tulee keskittyä tiedon ymmärryksen ja uskottavuuden parantamiseen. Tämä vaatii etenkin sitä, että kuluttajia tutustutetaan hiilijalanjälkikäsitteeseen ja luodaan yhtenäinen hiilijalanjäljen mittaustapa. Lisäksi yritysten tulee viestiä toiminnastaan kriittisesti ja myös sisältäpäin kumpuavien motiivien kautta sekä yrityksen ulkopuolisia osapuolia hyödyntäen. Hiilijalanjälkitietoa tulee viestiä yhdensuuntaisesti ja selkeästi etenkin pakkausten kautta, mutta myös monikanavaisesti mahdollistaen laajemman tiedonsaannin ja pitäen mielessä digitaalisuuden mahdollisuudet viestinnän kehittämisessä kuluttajia osallistavammaksi. Tämän tutkimuksen perusteella toimivampi hiilijalanjälkiviestintä vaatii ensisijaisesti selkeää, täsmällistä ja uskottavaa, faktaan perustuvaa hiilijalanjälkitietoa, jota viestitään läpinäkyvästi ja niin, että kuluttajan on helppo ymmärtää sitä.
-
(2019)The purpose of this case study is to examine the possibilities of holding commodities for a commodity processing company with limited storage capacity. The study examines the optimal holding time and volumes for the commodity, whether holding stocks is profitable, and whether holding stocks can improve the overall operational efficiency of the company. The reasons for this study is, (a.) that the case company seeks to increase its coffee stocks, by using an external warehouse to meet the forecasted decrease of deep sea freight capacity, (b.) that an increase in uncertainty in the origin country is observed, and (c.) the case company aims to gain financial advantage from potential increases in the commodity’s market price. The commodity in question is Brazilian green coffee, and the case company seeks to financially benefit from the storage for its own internal use, and not for arbitrage. This study utilizes the theory of storage as an essential theory. We use the concept of convenience yields from the theory storage, since the study examines a futures-based commodity trade. A second focal theory is inventory management, and especially inventory pooling. Inventory pooling is chosen here, because the case company consumes the green coffee from the external warehouse for its own production processes besides its on-site warehouse. The two theories are presented in their own chapters and these are used to create the study’s theoretical framework. There is an abundance of prior research on both theories. There is, to the best of our knowledge, no prior study into combining the theory of storage and inventory management. Thus, this study sets out to combine these two and examine the usefulness of combining these two theories. The research data is partly provided by the case company, and partly from open sources, such as commodity futures prices. For analyzing the data, we use existing methods presented in the literature. With these methods, we examine the optimal holding times and inventory levels for a two-location warehouse system. The results suggest that the profitable time for holding stocks is rather short, and that the optimal inventory levels for the external location are relatively low, when compared to total inventory levels. We conclude that this study potentially provides a solution for both financial gains and operational increases in efficiency.
-
(2020)Tässä pro gradu -tutkielmassa tutkittiin iäkkäitä kuluttajia ja ruoan verkkokauppaa. Tutkielman tavoitteena oli selvittää, mitkä motiivit vaikuttavat iäkkäiden kuluttajien ruoan verkkokaupan käyttöön. Tämä on ajankohtainen aihe, koska iäkkäiden kuluttajien määrä tulee kasvamaan tulevaisuudessa, ja osa iäkkäistä käyttää jo nyt ruoan verkkokauppaa. Tulevien ikäpolvien tietotekniset taidot tulevat olemaan paremmat, jolloin uusien palveluiden käyttöönotto tulee helpottumaan. Tutkimuksen toteutuksessa tehtiin yhteistyötä suomalaisen päivittäistavarakauppaketjun K-ryhmän kanssa. K-ryhmän avulla saatiin yhteys iäkkäisiin kuluttajiin, jotka käyttävät ruoan verkkokauppaa. Tutkimuksessa haastateltiin kahdeksaa yli 65-vuotiasta ruoan verkkokauppaa käyttävää kuluttajaa. Aineisto analysoitiin teoriaohjaavalla analyysillä ja analyysitapana oli teemoittelu. Tutkielmassa huomattiin, että iäkkäät käyttävät ruoan verkkokauppaa etenkin huonontuneen toimintakykynsä johdosta. Huomioitavaa oli myös se, että iäkkäät eivät käyttäneet vain ruoan verkkokauppaa hankkiakseen ruokaa. Kaikki haastateltavat pitivät tärkeänä, että heillä on myös mahdollisuus käyttää tavallista ruokakauppaa. Tutkimuksessa huomattiin, että iäkkäät hakevat myymälältä ja verkkokaupalta eri asioita. Ruoan verkkokaupalta haettiin etenkin vaivattomuutta, kun taas tavallinen myymälä toi ajanvietettä ja mahdollisuuden itse valita tuotteita. Osa iäkkäistä myös koki ruoan verkkokaupan mahdollistavan itsenäisen elämisen jatkamisen omassa kodissaan. Tutkimuksen tulosten perusteella iäkkäät kokevat ruoan verkkokaupan olevan heille hyödyllinen lisä ruokakaupassa käynnille. Kuitenkaan kaikkia ruokaostoksia ei haluta tehdä verkosta, koska tavallisessa myymälässä käynnissä on muitakin merkityksiä iäkkäille kuin vain ruokaostosten teko.
-
(2023)Tässä tutkielmassa tarkastellaan Instagram-vaikuttajien vaikutusta nuorten kuluttajien ostoaikomukseen. Tämän tutkielman tavoitteena on selvittää, miten Instagram-vaikuttajien julkaisema markkinointisisältö vaikuttaa nuorten kuluttajien ostoaikomukseen. Lisäksi tutkimuksessa on tavoitteena ymmärtää paremmin, mikä rooli vaikuttajilla on ostopäätösprosessin tiedonhakuvaiheessa. Tutkimuksen teoreettinen viitekehys koostuu aiheen aikaisemmasta kirjallisuudesta sekä tutkimusartikkeleista. Teoreettinen viitekehys muodostuu vaikuttajamarkkinoinnista Instagramissa sekä kuluttajan ostopäätösprosessista. Tutkimus toteutettiin laadullisella tutkimusmenetelmällä, ja aineistonkeruumenetelmänä käytettiin teemahaastatteluja. Tutkimukseen osallistui kahdeksan Z-sukupolveen kuuluvaa, säännöllisesti Instagramia käyttävää kuluttajaa. Tutkimusaineiston analyysimenetelmänä käytettiin teemoittelua. Tutkimuksessa Instagram-vaikuttajien julkaisemalla markkinointisisällöllä havaittiin olevan vaikutus Z-sukupolveen kuuluvien kuluttajien ostoaikomukseen erityisesti tarpeen tunnistus- sekä tiedon etsintävaiheessa. Vaikuttajat lisäsivät kuluttajien tarpeita erityisesti tuotteiden kohdalla, joissa visuaalisuus on tärkeä elementti. Tiedon etsintävaiheessa korostui vaikuttajan luotettavuus sekä muistiin perustuva käsitys Instagram-vaikuttajien julkaisemasta sisällöstä. Vaikuttajilla havaittiin merkittävä rooli kuluttajien ostopäätösprosessin tiedon etsintävaiheessa. Heidän havaittiin lisäävän kuluttajien itseluottamusta, ja heidän julkaisemaa markkinointisisältöä hyödynnettiin tuotetietojen, käyttökokemusten ja -tapojen sekä aitojen kuvien etsinnässä. Vaihtoehtojen vertailuvaiheessa Instagram-vaikuttajien julkaiseman markkinointisisällön vaikutus kuluttajiin oli vähäinen. Tarpeeksi kattavaa tietoa erilaisista vaihtoehdoista tarjoavien vaikuttajien löytäminen koettiin haastavana. Tutkimuksen pohjalta voidaan todeta, että Instagram-vaikuttajat vaikuttavat merkittävästi kuluttajien ostoaikomukseen. Vaikuttajilla on merkittävä rooli suusanallisen viestinnän jakamisessa, ja kuluttajat itse aktiivisesti etsivät vaikuttajien jakamaa tietoa. Tulosten perusteella vaikuttajamarkkinoinnin tulee olla samaistuttavaa, visuaalista ja muistiin jäävää. Sisällön tulisi myös tallentua Instagramiin niin, että siihen voisi palata. Yritysten saattaa olla kannattavaa hyödyntää erilaisia vaikuttajia markkinoinnissaan, jotta monenlaiset kuluttajat pystyvät samaistumaan vaikuttajiin. Tulevaisuudessa vaikuttajamarkkinointia on tarpeen tutkia TikTokissa, joka on nopeasti kasvava sosiaalisen median alusta.
-
(2023)Ruoka ei ole pelkästään ravintoa, vaan kulttuurinen tuote, joka tuo elämään pysyvyyttä. Saatavilla oleva ruokavalikoima on laajentunut ja monipuolistunut globalisoidun talouden arkipäiväistyttyä, mutta juusto on ollut ja pysynyt osana ravintoamme jo keskiajalta lähtien. Vuonna 2022 juustoa kulutettiin 25,5 kiloa yhtä suomalaista kohti. Suomi on noussut Ranskan rinnalle yhdeksi eniten juustoa kuluttavaksi maaksi maailmassa. Tästä huolimatta Suomessa ei ole tutkittu juustoa kulttuurisena ilmiönä. Tämän tutkielman tavoitteena on ymmärtää juuston roolia suomalaisessa ruokakulttuurissa ja paneutua juustoon osana syömisen käytäntöä. Käytännöt ymmärretään kokonaisuutena, joka koostuu toisiinsa liittyvistä elementeistä. Tässä tutkimuksessa nojaudutaan käytännön elementteihin: materiaaleihin, osaamisiin ja merkityksiin. Käytäntö nähdään toimintana, jolla on erilaisia merkityksiä ja jonka toteuttamiseen tarvitaan osaamista eli kyvykkyyttä tehdä asioita sekä konkreettisia objekteja eli materiaaleja. Käytäntöjen teoriassa korostuu toiminta yksilön käyttäytymisen tarkastelun sijaan, vaikka ihminen nähdäänkin merkittävänä käytäntöjen suorittajana ja kantajana. Tutkimus toteutettiin laadullisena tutkimuksena. Aineisto kerättiin vuoden 2023 helmikuun ja toukokuun välillä puolistrukturoiduin haastatteluin. Aineisto koostui kymmenestä haastattelusta. Haastateltavat olivat 27–73-vuotiaita Uudellamaalla asuvia miehiä ja naisia. Kerätty aineisto analysoitiin teemoittelemalla käytäntöteoreettista näkökulmaa hyödyntäen. Tutkimuksen tulokset osoittavat, että haastateltavat antavat juustolle niin sosiaalisia kuin kulttuurisia merkityksiä. Juusto on itsessään materiaali, jota hyödynnetään niin leivän päällä, ruoanlaitossa, leivonnassa kuin herkutteluhetkissä. Juustosta ei mielellään luovuta sen monipuolisuuden ja ainutlaatuisuuden vuoksi. Juustoon liittyy tutkimuksen perusteella laajaa osaamista aina eri juustotyyppien tuntemuksesta sen lukuisiin käyttötarkoituksiin. Myös juustonvalmistuksen eettiset ja ekologiset ulottuvuudet olivat haastateltavien tiedossa. Erityisesti eläinten hyvinvointiin liittyvät ongelmat aiheuttivat huolta. Osa haastateltavista oli valmis kokeilemaan tai jopa osittain siirtymään juustoa korvaaviin kasvipohjaisiin tuotteisiin. Tutkimuksen tulokset viittaavat myös siihen, että juusto osana suomalaista syömisen käytäntöä on mahdollisesti vähitellen murtumassa, kun tietoisuus muun muassa eettisistä ja ekologisista ulottuvuuksista erityisesti nuorten keskuudessa on lisääntymässä.
-
(2023)Ilmastonmuutoksen seurauksena ihmiskunta on joutunut pohtimaan monipuolisesti keinoja päästöjen hillitsemiseksi. Useissa tutkimuksissa on todettu, että siirtyminen kasviperäisiin ruokavalioihin on yksi keinoista auttaa ihmiskuntaa sopeutumaan ilmastonmuutokseen sekä vähentämään ruoantuotannon haitallisia ympäristövaikutuksia. Samaan aikaan ruokatarjonnan monipuolistuminen on lisännyt kiinnostusta tutkia kuluttajien ruokavalintojen syitä tarkemmin. Tämän tutkielman tavoitteena on selvittää kaurajuoman kulutuskäytäntöä arjessa. Kaurajuoma valikoitui tutkimuksen kohteeksi, sillä se on laajasti tunnettu kasvipohjainen elintarvike. Tutkimuksen teoreettiset vaikutteet tulevat käytäntöjen teoriasta (practice theory, theory of practice), joka keskittyy selittämään käytäntöjen muodostumista arjessa. Tutkimuksessa kartoitetaan teorian vaikutteiden mukaisesti sekä kuluttajien siirtymä- että vakiintumisvaihetta kaurajuoman käyttämiseen. Tutkimuskysymyksiksi muodostuivat: 1) Miten ja miksi kuluttajat kertovat siirtyneensä kaurajuomien kulutuskäytännön harjoittajaksi? 2) Mikä saa kuluttajan pysymään kaurajuomien kulutuskäytännön harjoittajana ja havaitseeko hän jotain ongelmia kaurajuomien käytössä? Tutkielman lähestymistapa oli kvalitatiivinen tutkimus ja tutkimusmenetelmäksi valikoitui puolistrukturoitu haastattelu. Haastatteluilla pyrittiin selvittämään kuluttajien kaurajuoman käyttöä arjen toiminnoissa. Tutkielman haastatteluihin osallistui seitsemän ihmistä, jotka olivat käyttäneet kaurajuomaa arjessansa. Tutkimustulokset analysointiin teemoittelemalla. Tutkimustulosten perusteella kuluttajat siirtyvät kaurajuoman käyttäjiksi maun sekä ekologisuuden perusteella. Lisäksi siirtymää helpotti, mikäli kaurajuoman käytäntö sopi osaksi arkea. Yhdeksi tärkeimmistä syistä nousi se, että kuluttaja oli kokeillut tuotetta aikaisemmin. Kuluttaja pysyi kaurajuoman kulutuskäytännön harjoittajana pitkälti samoista syistä kuin siirtyi kaurajuoman käyttäjäksi. Kaurajuoman käytön vakiintumiseen vaikuttivat kuitenkin lisäksi tuotteiden säilyvyys sekä toimiminen omassa arjessa. Keskeisimmiksi ongelmiksi käytön vakiintumisessa muodostui, että kuluttajilta puuttui tieto siitä, kuinka kaurajuomaa voidaan hyödyntää ruoanlaitossa ja leivonnassa, jolloin käyttö vaatii enemmän perehtymistä kuin perinteisten maitotuotteiden käyttö. Tämä tutkimuksen tulokset loivat selkeämpää jaottelua siirtymisen ja käytön vakiintumisen syistä, joita ei useinkaan ole eritelty kasvipohjaisten elintarvikkeiden käyttöä koskevissa tutkimuksissa. Näin tutkimustulokset voivat tukea käytännön muodostumisen eri vaiheissa ja näin edistää kaurajuomien käyttöä. Mielenkiintoinen lisätutkimusaihe olisi selvittää, kuinka yleistettäviä tämän tutkimuksen tulokset ovat koskien muita kasvipohjaisia elintarvikkeita.
-
(2024)Vastuullisen toimitusketjun toteuttamiseen kuuluvat itse yrityksen lisäksi sidosryhmät, jotka vaikuttavat jollain tasolla yrityksen tuotteiden tai palveluiden toimitusketjuun tai kokevat muulla tapaa vaikutukset tuotteista tai palveluista. Sidosryhmillä on tärkeä tehtävä tukea yrityksen toimintaa ja samalla yrityksellä on vastuu ohjata sidosryhmiään vastuullisempaan suuntaan. Vastuullinen toimintamalli tulisi nähdä enemmän kilpailuetuna kuin pakonomaisena toimintana (Seuring & Müller, 2008). Uudet vastuulliset innovaatiot voisivat toimia myös virikkeinä vastuullisempaan toimintaan, mutta ne saatetaan nähdä kalliina investointeina, jotka eivät tuota tulosta halutulla nopeudella. Tutkielmassa selvitetään kolmen keskisuuren sianlihajalostajayrityksen arvonluontia eri sidosryhmien kanssa. Ensimmäinen tutkimuskysymys on, miten sidosryhmät ja keskisuuret sianlihajalostajayritykset luovat toisilleen arvoa vastuullisen toimitusketjun toteutumiseksi. Ja toisena tutkimuskysymyksenä on, miten yritykset suhtautuvat eläimiin ja luontoon sidosryhminä. Tutkielma koostuu kolmesta teemahaastattelusta, jotka toteutettiin puhelin- ja videohaastatteluina. Teoreettiseen tarkasteluun käytetään Freudenreichin ym. (2020) sidosryhmien arvonluontikehystä, jossa tarkastellaan yrityksen ja sidosryhmien arvonluonti suhteita. Tutkielmassa käytettävät sidosryhmät ovat yhteiskunta, kuluttajat ja asiakkaat, tavarantoimittajat sekä partnerit, sijoittajat, työntekijät ja luonto sekä eläimet. Tutkimuksen tuloksena voidaan todeta, että yritykset pitävät arvonluonnissa tärkeänä yhteistyötä sidosryhmien kanssa, jotta vastuullinen toimitusketju toteutuisi. Yhteiskunta luo arvoa yrityksille säädöksillä ja tuilla, kun taas yritykset luovat arvoa yhteiskunnalle verojen maksulla, työnantajana, ruokahävikin kontrollilla ja vastuullisilla ratkaisuilla. Kuluttajat ja asiakkaat luovat arvoa kehitysideoilla, asiakkuuksilla ja reklamaatioilla, kun taas yritykset luovat arvoa tuoteturvallisuudella, kohtuullisella hinnoittelulla ja kotimaisuusasteella. Tavarantoimittajat luovat arvoa hyvällä kommunikaatiolla, kotimaisuudella, standardien noudattamisella ja auditoinneilla, kun taas yritykset luovat arvoa tavarantoimittajille vastuullisella hankinnalla ja heidän toimintansa auditoinnilla. Sijoittajat luovat arvoa toimitusketjujen vastuullisuuteen rahoittamalla vastuullista toimintaa, esimerkiksi investoimalla teknologiaan ja energiatehokkuuteen, kun taas yritykset luovat arvoa maksukykyisyydellä, avoimuudella ja läpinäkyvyydellä. Työntekijät luovat arvoa yrityksille reagoimalla mahdollisiin vaaratilanteisiin ja niiden ratkomiseen, osallistumalla ideointiin ja varmistamalla prosessin sujuvan kulun, sekä sitoutumalla yhteisiin tavoitteisiin, kun taas yritykset luovat arvoa tarjoamalla koulutusta, työsuhde-etuja, työturvallisuutta ja kommunikointia. Eläimet nähdään haastatteluiden perusteella enemmän hankinnan lopputuloksena kuin omana sidosryhmänään. Arvonluonti toimitusketjulle nähtiin tulevan eläimen ruhon tehokkaasta käytöstä. Myös eläimen ruhon tehokas käyttö korostui arvonluonnissa. Eläimen hyvinvoinnista pyritään pitämään huolta noudattamalla laatustandardien vaatimuksia ja tekemällä säännöllisiä auditointeja tuottajien tiloissa. Luonnon puolesta yritykset mainitsevat käyttävän vihreää energiaa ja/tai panostavat energiatehokkuuteen. Haastatteluissa käy ilmi, miten keskisuuret lihatalot toteuttavat vastuullisuutta suurten lihatalojen varjossa, johtuen pääosin investointien ja budjetin puutteesta. Keskisuuret lihatalot muuttavat toimiaan vastuullisemmaksi vaatimuksien mukaan hitaammin kuin suuret toimijat, johtuen muun muassa heidän taloudellisesta tilastaan ja kauppojen hinnoittelustrategiosta. Toimitusketjun vastuullisuutta voitaisiin tehostaa esim. kehittämällä tai käyttöönottamalla uutta pakkausteknologiaa. Uuden pakkausmuotin tekeminen tai kestävämmän pakkausmateriaalin käyttöönotto vaatisi suuren investoinnin, joten keskisuuret yritykset keskittyvät kalliiden sijoitusten sijaan siihen, että käyttävät materiaaleja tehokkaammin tai vähentävät pakkausmateriaaleja pakkauksissaan. Jatkotutkimuksena eläimiä ja luontoa voisi tutkia tarkemmin sidosryhminä lihateollisuuden kontekstissa. Tutkimusta voisi laajentaa toisiin teuraseläimiin, kuten kanoihin, nautaan tai lampaisiin.
-
(2023)Online grocery store is a service that has grown in popularity in recent years. It is used especially to ease busy everyday life, optimization of time use and convenience. Online grocery store can reduce emissions in the food chain, so it can be a more environmentally sustainable option compared to brick-and-mortar stores. The objective of this research was to increase the understanding of consumer behaviour in the online grocery store. The aim was to study how environmental sustainability is reflected in the actions of consumers in the online grocery store. The theoretical framework of the research is based on the environmental sustainability of food consumption and three themes: heuristics of buying food, routines, and the usability of the online service. Using routines and heuristics, consumers aim to make everyday chores easier. The online grocery store is a new service for many consumers, and its use presents different perspectives and even challenges. The research material consisted of eight thematic interviews. In the interviews the discussed themes related to buying food, using online grocery stores, and environmental sustainability. In addition, the interviewees placed an order from an online grocery store during the interview. The material was analysed using thematization and theory-driven content analysis. The results are divided into themes according to the theoretical framework. Consumers described new routines and their formation when they became users of the online service. The online grocery store is used to make everyday life easier, and routines and heuristics are modified accordingly. Compromises are emphasized in the heuristics. In heuristics various factors important to the consumer are realized in purchases as well as possible. There are challenges in the usability of the online service that consumers hope for development. Based on the results, environmental sustainability is perceived as an important issue. To be better implemented in the consumption of food, it should settle easily into the consumer's routines and fit into existing heuristics. Developing the usability of online grocery store according to consumers' wishes could support this change.
-
(2023)Kiertotaloutta pidetään potentiaalisena konseptina nykyisten ruokajärjestelmien tuottamien ekologisten, taloudellisten ja sosiaalisten ongelmien ratkaisemiseksi. Kiertotalous hylkää ajatuksen jätteestä, pitämällä materiaalit kierrossa, mikä avaa myös uusia liiketoimintamahdollisuuksia ruokajärjestelmän yrityksille. Kiertotalouden liiketoiminta onkin tunnustettu nykyistä lineaarista ota, käytä, heitä pois -järjestelmää murtavaksi suuntaukseksi, jonka eturintamassa toimivat kiertotaloutta hyödyntävät innovatiiviset ja uudella tavalla ajattelevat startup-yritykset. Lineaarinen malli on kuitenkin aikojen saatossa juurtunut syvälle yritysten toimintaympäristöön sekä yhteiskunnalliseen päätöksentekoon ja kuluttajien käyttäytymiseen, joten startup-yritysten edelläkävijyydestä huolimatta kiertotalouden liiketoimintaan liittyy usein haasteita. Tässä pro gradu-tutkielmassa tarkastellaan ruokajärjestelmään linkittyvien startup-yritysten haasteita ja esitetään ratkaisuja, joilla ruokajärjestelmän kiertotaloutta voidaan edistää. Työ on toteutettu laadullisena tutkimuksena ja aineisto on kerätty haastattelemalla kolmen kiertotalouden startup-yrityksen edustajia. Tulosten perusteella merkittävimmät startup-yritysten haasteet kiertotalouden liiketoiminnassa liittyvät korkeampiin kustannuksiin, lainsäädäntöön sekä yhteiskunnallisen ymmärryksen puutteeseen kiertotaloutta ja sen tuotteita koskien. Tutkielmassa ehdotetaan, että startup-yritykset tulisi huomioida poliittisessa päätöksenteossa entistä paremmin. Poliittisten päättäjien roolia korostetaan, sillä poliittisilla instrumenteilla on iso merkitys, jotta kiertotaloutta mukaan lukien kiertotalouden liiketoimintaa voidaan edistää ruokajärjestelmässä. Lisäksi yhteistyön rooli korostuu, joten kiertotalouden edistäminen ruokajärjestelmässä vaatii myös tiivistä sidosryhmäyhteistyötä. Osana tätä yhteistyötä toimii myös kiertotalouden tiedon ja osaamisen levittäminen kansalaisten keskuudessa, jotta voidaan vaikuttaa kestävämpien kulutustottumusten omaksumiseen, työvoiman osaamiseen sekä uusien kiertotalouden startup-yritysten syntymiseen.
-
(2024)Kuluttaja-arvon luominen on vähittäiskaupan perustehtävä asiakastyytyväisyyden ja -uskollisuuden aikaansaamiseksi ja johtaakseen menestykseen liiketoiminnassa. Liikkeenjohdollisesti valikoimien suunnittelua pidetään yhtenä vähittäiskaupan haastavimmista ja samalla myös tärkeimmistä tehtävistä kuluttajan kokeman arvon tuottamiseksi. Tuotevalikoimia muodostettaessa päätetään mitä tuotteita myydään ja minkälainen hyllytila kullekin tuotenimikkeelle annetaan. Kuluttajien mielikuvan syntymisen osatekijöinä valikoimista on havaittu valikoimien hintojen, laatujen, laajuuden sekä esillepanon elementit. Tutkimuksen kontekstina oli nautiskelu- ja herkuttelutuotteiden valikoimat ja kuluttajan kokeman arvon muodostumista tarkasteltiin moniulotteisesti taloudellisen, funktionaalisen, emotionaalisen ja sosiaalisen arvon ilmenemismuotoina. Mielipidekyselyn aineisto kerättiin systemaattisella satunnaisotannalla vähittäiskaupan kanta-asiakasdatasta. Se analysoitiin kvantitatiivisesti eksploratiivisella faktorianalyysillä sekä reliabiliteettianalyysillä. Muodostuneiden ulottuvuuksien osalta analysoitiin niiden hierarkkista voimakkuutta. Niitä tarkasteltiin sukupuolen, ikäluokan, tulotasojen, koulutuksen sekä ammattiryhmien suhteen ristiintaulukoimalla. Elementtejä, joita kuluttaja puntaroi valinnassa tuotejoukosta tunnistettiin yhdeksän. Ne liittyivät mielihyvän kokemukseen ostotilanteesta, tuotevaihtoehtojen määrään, rahan säästämiseen, tuotteiden laatuun, eettisyyteen ja terveellisyyteen, esillepanojen siisteyteen, helppouteen, sosiaaliseen kontekstiin sekä uutuuksien kokeilemiseen. Arvon lähteistä voimakkaimmat olivat esillepanoihin, laatuun sekä valikoiman laajuuteen liittyvät tekijät. Vähiten arvoa syntyi mielihyvästä hankintatilanteessa sekä sosiaalisista suhteista, kuten muiden suosituksista tai mielipiteistä. Mielihyvän puntarointi oli toisaalta voimakkaampaa naisilla ja nuorilla. Naiset myös arvioivat tärkeämpänä tuotteiden eettisyyttä, terveellisyyttä sekä sosiaalista kontekstia. Lisäksi mitä nuorempi kuluttaja, sitä suurempi painoarvo annettiin sosiaalisille suhteille. Nuoremmat kuluttajat lisäksi puntaroivat kiinnostusta uutuustuotteisiin vanhempia ikäluokkia enemmän. Tutkimus vahvisti utilitarististen arvon lähteiden ensisijaisuutta voimakkaimpana elementtinä funktionaaliset hyödyt. Sen ilmentyminä korostuivat maukkaat tuotteet, tunnetut brändit, esillepanon selkeys, ostamisen nopeus sekä valikoiman laajuus eri tuotemerkkien, hintapisteiden sekä pakkauskokojen osalta. Laatu oli hintaan nähden ensisijaista, taloudellisen arvon osalta korostui voimakkaimpana kampanjatarjousten hyödyntäminen.
-
(2024)Tutkielman tarkoituksena on muodostaa vertaisarvioituun tieteelliseen tutkimukseen perustuva päätelmä tekijöistä ja asiayhteyksistä, jotka muokkaavat kuluttajan suhtautumista ympäristöystävällisiä elintarvikkeita kohtaan. Ympäristöystävällisyydestä juontuvaa muutosta kuluttajan suhtautumisessa elintarvikkeita kohtaan tarkastellaan “kuluttajan vastaus” käsitteen avulla. Kuluttajan vastauksen merkitys on rajattu tutkielmassa tarkoittamaan muutosta kuluttajan maksuhalukkuudessa, ostoaikomuksessa, toteutuneissa ostoissa, asenteessa ja laadullisessa arviossa elintarviketta kohtaan. Työn ensisijainen tavoite on havaita elintarvikkeen ympäristöystävällisyydestä johtuvia positiivista kuluttajan vastausta edistäviä tekijöitä. Tutkimusmenetelmänä sovelletaan integroivaa kirjallisuuskatsausta. Sen avulla vastataan suomalaisesta näkökulmasta asetettuun tutkimuskysymykseen: ”milloin ympäristöystävällisyys johtaa positiiviseen kuluttajan vastaukseen elintarviketta kohtaan?” Menetelmän avulla analysoidaan olemassa olevaa tutkimuskirjallisuutta uuden näkökulman muodostamiseksi. Tarkoitusta varten rajatun kuluttajan vastausta käsittelevän tutkimusaineiston pohjalta muodostetaan tutkimuskysymykseen vastaava synteesi. Integroivan kirjallisuuskatsauksen valintaa tukee menetelmälle tyypillinen hakustrategian joustavuus. Tutkielman käsitteellinen ulottuvuus on ennakkoon rajattu tutkimuskysymykseen vastaamisen ehdoilla. Suomalainen näkökulma on huomioitu tutkimusaineiston rajauksessa hyödyntämällä YK:n inhimillisen kehityksen indeksiä. Tutkimusaineiston koostaminen ja siihen liittyvät ennakkoehdot ja rajaukset on dokumentoitu läpinäkyvästi tiedonhaun toistettavuuden varmistamiseksi. Lopullinen tutkimusaineisto käsittää yhteensä 56 vertaisarvioitua tieteellistä artikkelia. Tutkimuskysymykseen vastaava kirjallisuuskatsaus esittää kuluttajan vastausta muokkaavia tekijöitä kolmesta näkökulmasta. Elintarvikesidonnaisten tekijöiden osalta käsitellään aistinvaraisten tekijöiden, pakkauksen ja hinnan vaikutusta kuluttajan vastaukseen. Viestinnälliset tekijät käsittelevät elintarvikkeen tuotantotapamerkintöjen lisäksi ympäristöviestin vaikuttavuuteen liittyviä tekijöitä, sekä pakkausmerkintöjen keskinäisvaikutusta. Kuluttajasidonnaiset tekijät käsittävät kuluttajia koskevien sosiodemografisten- ja psykografisten tekijöiden merkitystä kuluttajan vastaukseen vaikuttavina tekijöinä. Liiketoiminnallisen päätöksenteon näkökulmasta keskeisistä kirjallisuuskatsauksessa käsitellyistä näkökohdista on muodostettu kirjallisuuskatsauksen rakenteen kolmeen näkökulmaan perustuva liikkeenjohdon muistilista. Lisäksi kirjallisuuskatsauksen pohjalta johdetaan kolmen näkökulman malli, jonka mukaan ympäristöystävällisyys johtaa positiiviseen kuluttajan vastaukseen, kun kuluttajan käsitys elintarvikkeesta paranee elintarvikesidonnaisten- ja viestinnällisten tekijöiden seurauksena, joita tämä tulkitsee omasta subjektiivisesta näkökulmastaan kuluttajasidonnaisten tekijöiden pohjalta. Jatkotutkimusaiheeksi ehdotetaan yhteiskunnallisten muutosten merkityksen selvittämistä kuluttajan vastauksen kannalta, sekä vertailevan tutkimuksen toteuttamista erilaista maantieteellistä tutkimusaineiston rajausta käyttäen.
-
Kuluttajien ääni tuotekehityksen ytimessä: : Kyselytyökalun rooli elintarvikkeiden tuotekehityksessä (2024)Food industry companies continuously develop products to stay competitive in the rapidly evolving market and to respond to changing consumer needs and desires. This study presents product development processes and approaches, design thinking, and the double diamond model, emphasizing the success of consumer-centric product development through empathetic engagement with consumers. In this qualitative research, a survey tool was developed aimed at empathetically engaging consumers through a questionnaire. The tool was constructed based on the four questions introduced by Jeanne Liedtka and Tim Ogilvie (2011) rooted in design thinking: "What is?", "What if?", "What works?", and "What wows?". Respondents were asked how they perceived the product, what delights them about it, what would make them purchase it, and what would make it perfect. The questions were operationalized through four iterations in Finnish and then presented for a hybrid sausage product concept combining meat and vegetables. The final survey received 80 responses. The responses were analyzed twice through content analysis and the natural language processing-based Etuma software. The software illustrated its capabilities and limitations in analyzing open data and identifying ideas with AI-based software. The outcomes and possibilities of the survey tool in food product development were evaluated by interviewing four professionals who have worked in food product development. The study found that the survey serves as a source of inspiration in the early stages of consumer-centric product development and facilitates empathetic engagement with consumers. Especially the first and fourth questions sparked respondents' enthusiasm for ideation, producing a diverse set of development ideas for the hybrid sausage. The AI-based software produced clarifying reports, making it easier to go through the material. The software is seen as significantly speeding up the review of extensive data, but a researcher must delve into the obtained material to identify the best ideas.
-
(2023)Alkoholittoman oluen suosio kuluttajien keskuudessa on viime vuosina noussut ja uusia vaihtoehtoja tuodaan markkinoille jatkuvasti. Alkoholillisen oluen ympärille on kehittynyt vahva olutkulttuuri, joka on laajentunut myös alkoholittomien vaihtoehtojen pariin. Alkoholittoman oluen tutkimus on hyvin keskittynyttä valmistusmenetelmien ympärille ja kuluttajien mieltymykset ja alkoholittoman oluen kuluttajakunta on jäänyt vähemmälle huomiolle. Alkoholillinen olut pitää sisällään monia ominaisuuksia, joita voidaan arvioida myös alkoholittomassa oluessa. Näitä ei ole kuitenkaan samassa mittakaavassa tutkittu alkoholittomien oluiden kohdalla. Tässä maisterintutkielmassa tutkittiin kuluttajien mieltymyksiä alkoholittoman oluen ominaisuuksissa oluen valintaan vaikuttavien tekijöiden kautta. Oluenvalintaan vaikuttavat tekijät on summattu siten, että ne koostuvat tuotetekijöistä, kuluttajatekijöistä sekä taustaan ja ostoprosessiin liittyvistä tekijöistä. Tässä tutkielmassa keskityttiin erityisesti tuotetekijöihin, joihin kuuluvat oluen sisäiset ja ulkoiset ominaisuudet. Tutkielman empiirinen osuus toteutettiin kvantitatiivisella tutkimusotteella verkkokyselyä hyödyntäen. Tutkimuksen otos (n) oli 518 henkilöä. Kyselyyn haettiin vastauksia sellaisilta henkilöiltä, jotka kuluttavat alkoholitonta olutta ainakin toisinaan. Tämän avulla pystyttiin kuvaamaan alkoholittomien oluiden kuluttajakuntaa demografisesti. Tutkimuksen aineisto analysoitiin koko otokselta. Tuloksista havaittiin, että alkoholittoman oluen kuluttajien mieltymykset tutkittujen oluttyylien osalta olivat melko samankaltaisia riippumatta sukupuolesta tai iästä. Sensoristen ominaisuuksien osalta vaihtelua näiden demografisten ryhmien välillä oli enemmän kuin oluttyylien kohdalla. Tutkimuksen tuloksista voidaan osoittaa kuluttajien mieltymyksiä myös ulkoisten ominaisuuksien, kuten pakkauskoon ja -materiaalin, osalta. Tutkimuksessa testattiin myös valikoituja alkoholittoman oluen ominaisuuksia kuvitellussa ostotilanteessa vähittäiskaupassa. Tämän tutkimusosion tulokset osoittivat, että maun tärkeys valintatilanteessa on merkittävin.
-
(2021)Viherpesulla tarkoitetaan kuluttajia harhaanjohtavaa markkinointia ja viestintää tuotteiden ja palvelujen ympäristövaikutuksista. Viherpesua on tutkittu aiemmin pääasiassa yritysnäkökulmasta ja suurin osa tästä tutkimuksesta on tehty ulkomailla. Nämä tutkimukset ovat osoittaneet viherpesulla olevan negatiivisia vaikutuksia muun muassa ostoaikomukseen ja ostopäätöksen muodostumiseen. Viherpesu on lisääntynyt samassa suhteessa kuin ympäristöystävällisiä tuotteita ja palveluja tarjoavat markkinat ovat kasvaneet. Viherpesusta on myös tullut hienovaraisempaa, mikä on tehnyt sen havaitsemisen hankalammaksi kuluttajille. Tässä tutkielmassa selvitettiin suomalaisten kuluttajien näkemyksiä viherpesusta ja sen vaikutuksista ostopäätöksiin. Tarkoituksena oli tutkia, kuinka hyvin viherpesu on kuluttajille tuttu ilmiö sekä onko sitä kohdattu sekä millaisissa tilanteissa. Tavoitteena oli tämän lisäksi tutkia, miten kuluttajat suhtautuvat viherpesuun ja miten se vaikuttaa ostopäätösten muodostumiseen. Tutkimus toteutettiin laadullisena eli kvalitatiivisena tutkimuksena. Aineisto kerättiin maaliskuussa 2021 internet-kyselylomakkeella, joka sisälsi pääasiassa avoimia kysymyksiä. Vastaajia saatiin 46 ja he olivat iältään 23-74-vuotiaita miehiä ja naisia. Eniten vastauksia saatiin pääkaupunkiseudulta, mutta vastauksia saatiin myös muualta Suomesta. Aineiston analysoinnissa käytettiin sisällönanalyysiä. Enemmistölle vastaajista viherpesu oli entuudestaan tuttua ja useat olivat myös epäilleet tai kohdanneet sitä. Suhtautuminen viherpesuun oli pääasiassa negatiivista ja sitä kohdanneet kertoivat boikotoivansa yrityksiä, jotka käyttävät viherpesua hyödykseen. Suurin osa vastaajista ilmaisi ympäristöarvojen olevan tärkeitä kriteereitä ostopäätöksiä muodostaessa, mutta nämä eivät välttämättä aina toteutuneet lopullisissa tuotevalinnoissa. Ympäristömerkkejä kohtaan osoitettiin suurempaa luottamusta kuin yritysten esittämiä väitteitä kohtaan. Viherpesulle toivottiin tiukempaa lainsäädäntöä sekä viranomaisten tarkempaa seurantaa. Vastaajat toivoivat myös, että tietoisuutta viherpesusta lisättäisiin. Tutkimus osoittaa, että kuluttajat kokevat laajaa luottamuspulaa yritysten viestintää ja markkinointia kohtaan. Vastaajien keskuudessa oli nähtävissä myös epävarmuutta heidän omasta ymmärryksestään koskien viherpesua, millä on vaikutuksia heidän mahdollisuuksiinsa arvioida tuotteiden ympäristövaikutuksia ostopäätöstilanteissa sekä heidän mahdollisuuksiinsa vaikuttaa kulutuksen aiheuttamiin ympäristöhaittoihin.
-
Kuluttajien suhtautuminen kaupallisiin elementteihin Twitchissä ja parasosiaalisen suhteen vaikutus (2022)Sisällöntuottaminen internetiin on nykyään monen elanto ja joillekin erittäin tuottoisa sellainen. Elantoa saadaan siellä kaupallisen sisällön kautta. Myös internetin striimausalustoilla tuotetulla sisällöllä voi tehdä tuloa. Siinä voi onnistua etenkin tuottamalla sisältöä suosituimmalle alustalle eli Twitchiin. Tässä maisterintutkielmassa halutaankin selvittää, miten kuluttajat suhtautuvat internetin striimausalustojen kaupallisiin elementteihin ja miten parasosiaalinen suhde internetin striimauspalvelun sisällöntuottajaan eli striimaajaan vaikuttaa suhtautumiseen. Aiemmissa tutkimuksissa on havaittu, että mainoksen koetulla arvolla on vaikutusta kuluttajan suhtautumiseen siihen. Samoin on havaittu, että mediayleisön jäsenen mielessä voi kehittyä parasosiaalinen suhde mediapersoonaan ja että se voi vaikuttaa hänen suhtautumiseensa mediapersoonan mainostamiin kaupallisiin elementteihin. Twitchiä ei tässä suhteessa toistaiseksi ole tutkittu niin paljon kuin esi-merkiksi sosiaalista mediaa. Vastausta tutkimusongelmaan lähdettiin selvittämään siten, että ensin muodostettiin mainoksen arvon mallin ja parasosiaalisen suhteen teorian avulla teoreettinen viitekehys, jossa tekijöinä olivat kaupallisen elementin viihdyttävyys, informatiivisuus, ärsyttävyyden aste sekä kaupallisen viestin välittäjän uskotta-vuus ja parasosiaalinen suhde. Vastaajina haastateltiin yhdeksää 18–37-vuotiasta aktiivista Twitch-striimausalustan käyttäjää. Teemahaastattelun vastausaineistoa analysoitiin teemottelemalla ja peilaamalla sitä synteesiin. Suhtautumiseen vaikuttavina teemoina aineistosta havaittiin vakiintuneisuus, viihdearvo, palkan arvoinen työ, kohtuus, sietäminen, tukeminen, ärsytys, avoimuus, herännyt kiinnostus ja se, että tuttuun luotetaan. Kaupallisen elementin viihde- tai informaatioarvon vaikutuksista suhtautumiseen ei saatu viitteitä, mutta ärsyttävyyden aste näytti muodostuneen erääksi erottelevaksi tekijäksi suhtautumisessa. Vaikka vastaajat palasivat samojen sisällöntuottajien pariin vakiintuneesti ja maksoivat kuukausitilausta ainakin joidenkin seuraamiensa striimaajien kanavista, ei parasosiaalisesta suhteesta saatu kuin viitteitä. Näin ollen tässä tutkielmassa ei voitu arvioida, miten parasosiaalinen suhde vaikutti kuluttajien suhtautumiseen. Kuluttajien suhtautuminen kaupallisiin elementteihin vaihtelee sen mukaan, mikä kaupallinen elementti on kyseessä. Jos niitä on liikaa, ne alkavat ärsyttää. Koska parasosiaalisesta suhteesta näyttäisi olevan vain viitteitä, on aihetta syytä tutkia tarkemmin, jotta voidaan selvittää sen vaikutus suhtautumiseen.
-
(2023)Länsimaisten ruoankulutustottumusten on muututtava vastauksena ekologiseen kriisiin. Lihankulutuksen vähentäminen ja kasvipohjaisen ruoankulutuksen lisääminen on yksi keskeinen keino ekologisen kestävyyden saavuttamiseksi. Lihantuotanto nykyisessä mittakaavassa on ekologisesti ongelmallista ja lihaa kulutetaan länsimaissa liikaa. Muutos ei kuitenkaan ole helppo, sillä lihaan liitetään runsaasti myönteisiä merkityksiä, jotka lisäävät sen arvostusta. Lisäksi arjen rutiinit ja ruokakulttuuri ylläpitävät nykyisenkaltaista kulutusta ja vastustavat kulutustottumusten muuttamista. Lihaa syövät kuluttajat tunnistavat, että lihantuotanto aiheuttaa eettisten ongelmien lisäksi myös ilmasto- ja ympäristöongelmia. Näiden ongelmien ja lihansyönnin välistä ristiriitaa pyritään ratkaisemaan perustelemalla ja oikeuttamalla omaa lihankulutustaan eri tavoin. Tässä tutkimuksessa tarkastellaan sitä, millaisia merkityksiä ja ulottuvuuksia lihansyönti saa nuorten naisten arjessa ja millaisten tekijöiden koetaan tukevan lihankulutuksen jatkamista ja toisaalta vastustavan muutosta kohti kasvipainotteisempaa ruokavaliota. Tutkimuksen tavoitteena on lisätä ymmärrystä lihankulutuksesta ja siihen kohdistuvasta muutospaineesta nuorten naisten näkökulmasta. Tutkimusta varten toteutettiin kahdeksan laadullista haastattelua, joista saatu aineisto analysoitiin teemoittelevalla, teoriaohjaavalla analyysillä. Analyysissä nojattiin aineistolähtöisiin teemoihin, joita tarkasteltiin teoreettisen viitekehyksen kirjallisuuden avulla ja liitettiin siten osaksi aiempaa tutkimustietoa. Tutkimuksen tulokset osoittivat, että lihalla on tutkittavan ryhmän arjessa moninaisia merkityksiä. Sitä pidetään helposti lähestyttävänä ruoka-aineena, jota on vaivatonta käyttää arjessa. Lihaan liitettiin siis myönteisiä merkityksiä. Ongelmatonta liha ei kuitenkaan ole, vaan enenevässä määrin pohditaan myös sen ympäristö- ja ilmastovaikutuksia sekä eettisiä ulottuvuuksia, jotka liittävät lihaan kielteisiä merkityksiä. Vaikka lihankulutus mietityttää, kulutusta silti jatketaan, sillä erilaiset tekijät tukevat lihankulutuksen jatkamista. Tutkimuksen tulokset osoittivat neljä keskeistä syytä lihankulutuksen jatkamiselle. Ensimmäiseksi lihankulutus on tottumus: se on muodostunut olennaiseksi osaksi ruoanlaittoa ja ruokailun arkirutiineja. Toiseksi ajatukset lihan ravitsemuksellisesta paremmuudesta verrattuna kasviproteiineihin esti muutosta. Kolmannes syy oli muutoksen tarpeen kyseenalaistaminen. Jos kuluttajalle ei ole selvää, miten lihankulutus tarkalleen vaikuttaa ilmastoon, ei muutosta nähdä kannattavaksi tehdä. Neljäs syy oli alueelliset erot. Sosiaalinen ja kulttuurinen viitekehys vaikuttaa ruokailutottumuksiin ja mikäli tämä viitekehys ei tue muutosta, on lihankulutusta helpompi jatkaa. Lihankulutuksen aiheuttamasta ristiriidasta huolimatta kulutusta oli vaikea muuttaa, ja siten ristiriitaa häivytettiin lihankulutusta rationalisoiden ja perustellen. Ajattelua pyrittiin aktiivisesti välttelemään ja lihankulutusta perusteltiin itselle vedoten sen tarpeellisuuteen, normaaliuteen ja mukavuuteen.
-
(2022)Pro gradu tutkielmani tavoitteena on selvittää, mitkä tekijät edesauttavat tai vaikeuttavat suomalaisten elintarvikeyritysten menestymistä Kiinan kilpailluilla markkinoilla. Kiina on Suomen toiseksi suurin kauppakumppani elintarvikeviennin osalta 8,2 % osuudella viennin kokonaisarvosta. Tutkimus toteutettiin haastattelemalla seitsemää asiantuntijaa isoista, keskisuurista ja pienistä elintarvikeyrityksistä. Haastateltavien elintarvikeyritysten silmissä Kiina näyttää suurelta mahdollisuuksia täynnä olevalta markkinalta. He ymmärtävät yhtäläisesti suuret riskit ja haasteet elintarvikeviennin suhteen, jotka erityisesti tiivistyivät kumppanuuden hankkimisen problematiikkaan ja kumppaneiden luotettavuuden arviointiin. Haastavin asia viennissä oli löytää kontakteja, luotettavia kumppaneita ja asiakkaita ulkomailta. Vähemmän kokeneelle viejälle tämä ongelma voi olla este vientitoiminnan aloittamiselle heti alusta alkaen ja kokeneemmallakin viejällä ongelma hidastaa kasvua jossain määrin. Kiinan markkinoille pääsemiseksi muita avainkysymyksiä oli paikallisen liike-elämän kulttuurin, politiikan ja kielen tuntemus. Riskit liittyivät myös yrityskulttuuriin ja kumppaneiden toimivaltaan kohdemaassa, mutta myös asiakaskokoon ja pienten toimitusten logistiikkaongelmiin. Riskit olivat tiedostettuja niin elintarviketurvallisuudesta Kiinan digitalisaatioon. Teoreettis-metodologinen lähestymistapani Kiinan viennin haasteisiin ja mahdollisuuksiin on Vesalan ja Rantasen (2007) kehittämä laadullinen asennetutkimus. Menetelmä tukeutuu relationaaliseen ja retoriseen sosiaalipsykologiaan yhdistäen toisiinsa asenteiden ja arvojen tutkimuksen sekä kielenkäytön ja argumentaation. Asenne nähdään kannanottojen ja perusteluiden summana. Olen tulkinnut haastateltavien perusasennetta, jonka pohjalta kolmijako varauksellisesta, varauksellisesti myönteisestä ja myönteisestä asenteesta on rakennettu. Tarkastelen missä määrin yritykset osoittavat elintarvikeviennissään ja niiden visioinnissa heikkoa tai vahvaa yrittäjämäistä toimijuutta, eli kykyä tunnistaa mahdollisuuksia ja riskejä, ja ottaa perusteltuja riskejä erilaisia resursseja mobilisoiden. Erityisesti myönteinen asenne Kiinan vientiin liittyen on liitettävissä kokemukseen, käytettävissä oleviin resursseihin ja johtavaan asemaan organisaatiossa Tulevaisuuden suuntaa maailman poliittinen tilanne on muuttunut radikaalisti haastatteluiden jälkeen ja nyt moni yritys pohtii varmasti tarkemmin myös autoritääristen valtioiden poliittisia haasteita sekä globaalin pandemian aiheuttamia riskejä vientitoiminnoilleen.
-
(2023)Maatalousyrittäjien toimintaympäristö on ollut pitkään suuressa murroksessa. Tuotantokustannusten nousu ja tuottajahintojen usean vuoden jatkunut lasku on heikentänyt maatalousyritysten kannattavuutta. Tilannetta hankaloitti entisestään maailmalla vyörynyt koronapandemia ja Ukrainan sota. Maailman myllerrysten myötä lannoitteen saatavuus muuttui epävarmemmaksi ja lannoitteen hinta on vaihdellut voimakkaasti. Maatalousyritysten kannattavuudessa on ollut kuitenkin suuria tuotantosuunta- ja tilakohtaisia eroja. Tutkimuksen tavoitteena oli tarkastella maatalousyrittäjien toimintaympäristöä ja sen muutoksia ostolannoitteiden ostopäätöksen teon suhteen. Tarkastelujaksona oli aika ennen koronapandemiaa ja Ukrainan sotaa sekä niiden aikana peilaten tulevaisuuden näkymiin. Lisäksi tutkielmassa tutkittiin, millaiseen kaupankäyntikumppaniin ja lannoitteen toimittajaan maatalousyrittäjä luottaa. Tutkimus toteutettiin tapaustutkimuksena, jossa tutkittiin lannoitteiden ostopäätösprosessia ja lannoitteiden käytön tulevaisuutta. Tutkimuksessa puolistrukturoidulla haastattelulla haastateltiin 10 maatalousyrittäjää, jotka olivat kolmesta eri tuotantosuunnasta. Haastateltavien maatalousyrittäjien tuotantosuunnat olivat kasvinviljely, puutarhatuotanto ja kotieläintuotanto. Tutkimuksen teoreettisena viitekehyksenä oli yrittäjän ostopäätöksen teko. Tutkimuksen perusteella ostolannoitteiden hintavaihtelut ja saatavuusvaikeudet saivat maatalousyrittäjät pohtimaan lannoitteiden ostoajankohtaa uudelleen. Lisäksi lannoitteiden ostoa harkittiin jaksotettavaksi useampaan erään yhden vuosittaisen kertahankinnan sijaan. Lannoitteiden suuret hintavaihtelut olivat myös saaneet maatalousyrittäjät seuraamaan enemmän tuotantopanosten hintoja, jotta hankinnat osuisivat edullisempaan ajankohtaan. Hinnan nousun myötä haastatellut maatalousyrittäjät kasvinviljelyssä ja kotieläintuotannossa harkitsivat lannoiteen käytön optimointia jaetun lannoituksen lisäämisellä. Puutarhatuotannossa taas lannoitteen hinnan nousu sai supistamaan tuotantoa, mutta lannoitteen käyttö viljeltyä alaa kohti ei vähentynyt. Haastattelujen perusteella maatalousyrittäjien kaupankäyntisuhteet ovat henkilökohtaisia ja pitkäkestoisia. Haastatellut maatalousyrittäjät pitivät kaupankäyntikumppanin tärkeimpinä ominaisuuksia luotettavuutta, asiantuntijuutta ja sitä, että sovituista asioista pidetään kiinni. Maatalousyrittäjät näkivät kierrätyslannoitteiden käytön tulevaisuudessa lisääntyvän. Haastattelujen perusteella he olivat kuitenkin kierrätyslannoitteista kiinnostuneempia enemmän niiden mahdollisen edullisen hinnan kuin ympäristöystävällisyyden vuoksi. Merkittäväksi lannoitteen hankintaan vaikuttavaksi kriteeriksi nousi lannoitteen sopivuus omien peltojen maalajeille.
Now showing items 21-40 of 78