Browsing by study line "Svenskspråkig studieinriktning"
Now showing items 21-40 of 138
-
(2024)Endometrioosi on tavallinen sairaus, joka koskettaa noin 10 % suomalaisista naisista. Sen diagnostiikka on haastavaa ja usein viivästyy. Tässä tutkimuksessa keskitytään taudin vaikeimman muodon, syvän endometrioosin, diagnostiikkaan. Diagnostiikassa on tapahtunut muutosta vatsaontelon tähystyksen rutiininomaisen suorittamisen vähennyttyä. Ultraäänidiagnostiikassa koneiden laatu ja asiantuntijoiden osaaminen ovat kehittyneet, ja ultraäänikuvantaminen on osittain syrjäyttänyt magneettikuvantamisen (MRI) tarvetta. MRI-kuvantamista katsotaankin tarpeelliseksi suoli-, virtsatie-, pallea tai syvällä lantiopohjassa kasvavassa endometrioosin selvittelyissä leikkauksen suunnittelussa. Tutkimuksen tarkoitus on selvittää endometrioosin magneettikuvantamisen osuvuutta diagnostiikassa, eli kohdentuuko kuvantaminen siihen potilasryhmään, joka hyötyy kuvantamisesta ja auttaako kuvantaminen suunnittelemaan leikkauksen laajuutta. Aineistona on HUS naistentaudeilta vuonna 2018 endometrioosin vuoksi MRI-kuvaukseen lähetetyt yli 50-vuotiaat potilaat. Tuloksissa huomattiin, että pelkät suoli- tai virtsatieoireet korreloivat huonosti etenkin MRI-löydösten, mutta myös leikkaustulosten kanssa. Gynekologinen tutkimus yhdistettynä transvaginaaliseen ultraääneen (TVS) olivat usein käypiä tutkimuksia syvän endometrioosin löytämiseksi, mutta näiden tutkimusten kyky erottaa eri syvän endometrioosin muotoja toisistaan vaikutti tutkimuksemme perusteella huonolta. MRI-tutkimus tunnisti suoliendometrioosin hyvin herkästi ja tarkasti, ja täten MRI on hyvä tutkimus suoliendometrioosileikkausta suunnitellessa. Virtsatie- endometrioosin herkkyys oli huono, eli tässä aineistossa MRI-tutkimus oli huono poissulkemaan virtsatie-endometrioosia. Muiden syvien endometrioosipesäkkeiden löytäminen MRI:ssa oli verrattain hyvä, mutta tarkkuus jäi melko huonoksi, eli kuvantamisessa oli paljon vääriä positiivisia. Tämän ja muiden uusien tutkimusten valossa endometrioosin diagnostiikkaa olisi hyvä porrastaa seuraavasti: endometrioosidiagnoosi on tehtävissä usein pelkällä kliinisellä tutkimuksella ja ultraäänikuvantamisella. Monesti TVS on riittävä, jos oireet ovat lievät ja leikkausta ei suunnitella. Jos TVS-löydös jää epäselväksi ja oireet ovat hankalia (lääkityksestä huolimatta) voi MRI-kuvantaminen olla tarpeen.
-
(2023)Bakgrund Endoskopassisterad flikkirurgi har utförts sedan tidigt 1990-tal i strävan efter minimering av morbiditet på donorområdet, invasivitet samt ärrbildning. Målet med denna systematiska översikt var att erbjuda en insikt i vilken typ av kirurgiska flikar som tagits endoskopassisterat, de olika flikarnas rekonstruktiva användning samt en tidslinje för evolutionen av teknikerna. Metodologi En systematisk översikt utfördes enligt PRISMA riktlinjerna för artiklar som rapporterade fall av endoskopassisterade tagningar av vävnadsflikar. Resultat Totalt 35 artiklar från en tidsperiod på 28 år, med 430 fall av endoskopiskt tagna vävnadsflikar av 14 olika anatomiska ursprung. Den första rapporterade endoskopassisterade fliktagninen var en latissimus dorsi flik, som utfördes år 1994. De mest frekvent rapporterade var DIEP lambåtekniken samt latissimus dorsi flikarna. Slutsatser Endoskopassisterad fliktagning har rapporterats i litteraturen tilltagande under de senaste årtiondena fastän de traditionella öppna teknikerna ännu dominerar som den föredragna metoden i rekonstruktiv flikkirurgi. Fastän nuvarande evidens är otillräcklig för att möjliggöra definitiva slutsatser angående möjliga fördelar i flera av de olika vävnadsflikarna, kan man förvänta sig att se ett tilltagande utnyttjande av endoskopassisterad fliktagning ifall nuvarande trender fortsätter.
-
(2021)Denna avhandling behandlar Jalmari Jaakkolas propagandapublikation Suomen idänkysymys (sv. Finlands östproblem), som gavs ut år 1941. Bokens syfte var att motivera Finlands rätt till att göra anspråk på Östkarelen och Kolahalvön och forma ett Storfinland. Suomen idänkysymys fick sin början som ett tyskt beställningsarbete. Den tyska statsmakten hade våren 1941 framfört en önskan om att få en historiskt, geografiskt och etnografiskt motiverad sammanställning om Finlands gränsönskemål. Den finska statsmakten valde Jalmari Jaakkola, som var professor i historia vid Helsingfors universitet, till att förverkliga detta uppdrag. Han fick hjälp av ett antal aktiva medlemmar i Akademiska Karelen-Sällskapet. Resultatet av detta samarbete var först memorandumet ”Itä-Karjalan ja Kuolan kysymys” som cirkulerade i slutna kretsar i Tyskland under våren 1941. Hösten 1941 bearbetades memorandumet till en bok, Suomen idänkysymys, som gavs ut till den finländska allmänheten och översattes till svenska, tyska, engelska och franska. Avhandlingens centrala frågeställningar är vilka argument för ett Storfinland som presenteras Suomen idänkysymys och hur dessa harmoniserar med Jalmari Jaakkolas historiska uppfattningar han uttryckt i sina tidigare skrivelser. De gränskrav som Jaakkola ställde i sitt verk påverkade den finska och tyska statsmaktens förhandlingar om hur Sovjetunionens område skulle delas efter kriget i den mån att den tyska statsmakten gick med på att Finland skulle få förutom Östkarelen även Kolahalvön. Allt som allt var Suomen idänkysymys en del av en större helhet där den tyska statsmakten ritade om Europas gränser för att skapa ett nytt Europa efter att ha vunnit det andra världskriget. Ett Storfinland var en del av Tysklands gränsplaner. Efter att Tyskland och Finland förlorat andra världskriget tystades diskussionen om ett Storfinland ner. Jalmari Jaakkola höll resten av sitt liv låg profil om boken och tog avstånd till sin delaktighet i den krigstida Storfinlandpropagandan.
-
(2019)Filmbranschen har sedan 1900-talets början haft ett stort intresse för att skildra berättelser som utspelar sig i det förflutna och ännu i dagens samhälle är film och tv utan tvekan en av de största historieförmedlarna i vår vardag. Dessa kanaler spelar därför också en stor roll i hur vi uppfattar historia. Ändå är en del historiker tveksamma till filmens, och speciellt spelfilmens, potential att förmedla historia. Denna avhandling behandlar problematiken som en filmskapare står inför när denne vill skildra en historisk tid och miljö. Hur stor roll spelar historisk trovärdighet i en spelfilm och hur går filmskaparen tillväga för att uppnå denna? Är det slutgiltiga resultatet så autentisk att det kan användas som ett historiedidaktisk verktyg? Colorado Avenue är en finlandssvensk spelfilm från 2007, regisserad och producerad av Claes Olsson. Filmen utgör det huvudsakliga materialet i denna pro gradu-avhandling. Handlingen kretsar kring Svenskfinland i början av 1900-talet och är därför intressant i detta sammanhang. Problematik kring autenticitet sätts i kontrast till filmskaparens konstnärliga intentioner och detta utgör den röda tråden i avhandlingen. Materialet undersöks via en innehållsanalys och den teoretiska referensramen är historiedidaktisk. Olssons sätt att uppnå autenticitet påminner i hög grad om många andra regissörers lösningar. Den ständiga balansgången mellan konstnärlig frihet och en strävan till historisk trovärdighet är en fundamental del av filmskaparens arbete och erbjuder sällan enkla lösningar. Samtidigt som filmskaparen till viss del förenklar historien för filmens dramaturgi, kan resultatet ändå användas i ett historiedidaktiskt sammanhang. Den kan, genom olika typer av historiebruk, öppna för diskussion och intresse kring vårt förflutna. Genom att filmskaparen bibehåller berättelsens historiska trovärdighet, kan filmen mycket väl användas som historiedidaktiskt verktyg.
-
(2022)Detta arbete omfattar en överblick av melanom och dess vård, samt klassificering av sjukdomen. Inkluderat finns beskrivet den kliniska forskningen skribenten gjort med avsikt att kartlägga effekt och biverkningar av de immuno-onkologiska medicinerna nivolumab och pembrolizumab för patienter med metastaserat melanom och som behandlats på Helsingfors universitets Cancercentrum åren 2017–2020. Data inkluderar information om patienternas grundegenskaper, till exempel kön och ålder samt information från datortomogribilder och blodprov som har samlats in från patientjournaler och från tidigare framställda databaser. Data gällande vården har också samlats in, detta inkluderar bland annat val av läkemedel, behandlingstider och behandlingssvar. Materialet har analyserats som helhet och indelat i tre undergrupper beroende på karaktären av primärtumören och resultaten har jämförts mellan de olika grupperna och med internationella forskningsresultat. Resultaten från den kliniska forskningen är i linje med tidigare forskning både men tanke på effekt av PD-1-antikroppar och biverkningar de orsakar. Resultaten förstärker slutsatsen av en tidigare studie vid HNS Cencercentrum där det framkom att begränsande av vårdtid till sex månader kan förkorta effekten av vården.
-
(2022)Fakultet: Medicinska fakulteten Utbildningsprogram: Utbildningsprogrammet i medicin Studieinriktning: Medicine licentiat Författare: Sandra Uoti Arbetets titel: Epidemiology and Management of Zenker Diverticulum in a Low-Threshold Single-payer Health Care System Arbetets art: Artikel Månad och år: 12/2021 Sidantal: 27 Nyckelord: Zenkers divertikel; Dysfagi; Epidemiologi Handledare: Ilkka Ilonen, Saana Andersson, Ville Kytö Förvaringsställe: https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/34913965/ Övriga uppgifter: Sammandrag: Zenkers divertikel uppstår i gränsen mellan svalget och matstrupen. Vanliga symptom är bland annat dysfagi och regurgitation av födoämnen, samt problem relaterade till aspiration. Enligt nuvarande uppfattning är den enda definitiva vården kirurgisk intervention. Tidigare estimat av Zenkers divertikels epidemiologi baserar sig på små kohortstudier. Bakgrundsmaterialet i forskningen är data samlad i vårdanmälningssystemet (HILMO) under åren 1996–2015. Inkluderade i materialet är vuxna patienter för vilka det i registret förekommer antingen diagnosen Zenkers divertikel, eller för vilka ett ingrepp indicerat för vård av divertikeln undertagits. Studien inkluderade 2736 patienter (medianålder vid diagnos 72.0 [19-106] år; 1278 kvinnor [46.7%]). Incidensen av Zenkers divertikel är 2.9/100 000 personer årligen, något som med liknande precision inte kunnat beskrivas förut. Vården av divertikeln visar sig vara fördelad över flera olika specialiteter och varje upptagningsområden för högspecialiserad vård. Vi upptäckte att det finns markanta skillnader i vårdpraxis mellan såväl operativa specialiteter som upptagningsområden. Flera olika metoder tillämpas i operativa vården av divertikeln. Valet av metod ser ut att bero på patientens ålder, kirurgens specialitet, samt av upptagningsområdet på vilket vården förverkligas. Endast 1044 (38.2%) av patienter undergick operativ, alltså definitiv vård under uppföljningstiden.
-
(2023)Intracerebral blödning under graviditet eller puerperium (pICH) är en av de främsta orsakerna till mödradödlighet. Trots det är den tillgängliga epidemiologiska informationen gällande etiologin och utfall för pICH bristfällig. Därmed utförde vi en retrospektiv, riksomfattande studie och en kapslad fall-kontrollstudie med etiologin i fokus. Vi identifierade patienter som drabbats av pICH under tidsperioden 1987–2016 i Finland från Registret över födda barn och Registret över sjukhusutskrivningar. Klinisk information samlades från patientjournaler. För varje fall valdes tre matchade kontroller med en graviditet utan stroke. Vi använde SMASH-U klassifikationssystemet för att klassificera fallen enligt etiologi. Totalt identifierades 49 fall av pICH, varav hälften drabbades under graviditet och hälften under peripartum eller puerperium. Majoriteten av patienterna (35,4%) hade en systemisk sjukdom som etiologi. Preeklampsi, eklampsi och HELLP-syndrom var de mest förekommande systemiska sjukdomarna. En kärlmissbildning var etiologin för 31,3% och för 31,3% förblev etiologin oklar. En patient hade kronisk hypertension som etiologi. Viktigaste riskfaktorn var hypertensiva tillstånd under graviditet, som diagnostiserades hos 31%. Patienterna med systemisk sjukdom hade sämst prognos. Mödradödligheten var 12,5%. Enligt vår kännedom är vår studie den första riksomfattande studien gällande etiologin för pICH i Europa. pICH kopplas till hög dödlighet och har allvarliga konsekvenser även för patienter i Finland. Därmed är tidig identifiering och vård av hypertensiva tillstånd under graviditet viktigt för att förebygga denna allvarliga graviditetskomplikation.
-
(2024)Background Sedentary behavior, such as excessive sitting, is associated with an increased risk of cardiovascular disease and premature mortality in the general population, but this has not been assessed in type 1 diabetes. Occupational sitting is increasingly ubiquitous and often composes the largest portion of individuals´ daily sitting time. Our aim was, therefore, to identify clinical factors associated with excessive occupational sitting in individuals with type 1 diabetes, and additionally, in a prospective setting, to explore the association between excessive occupational sitting and cardiovascular events and all-cause mortality, independently of leisure-time physical activity. Methods Observational follow-up study, including 1,704 individuals (mean age 38.9 ± 10.1 years) from the Finnish Diabetic Nephropathy Study. Baseline assessments of occupational sitting and leisure-time physical activity were conducted using a validated self-report questionnaire. Excessive occupational sitting was defined as ≥ 6 hours of daily workplace sitting. Data on cardiovascular events and mortality were retrieved from national registries. Multivariable logistic regression analysis was applied to determine independently associated factors. Kaplan-Meier curves and Cox proportional hazard models were performed regarding prospective analyses. Results Factors independently and positively associated with excessive occupational sitting included a high educational level [OR 6.53, 95% CI (4.09‒10.40)] and older age [1.02 (1.00‒1.03)], whereas negatively associated factors included current smoking [0.68 (0.50‒0.92)], moderate albuminuria [0.55 (0.38‒ 0.80)], and high amounts of leisure-time physical activity [0.52 (0.36‒0.74)]. During a median followup of 12.5 (6.5-16.4) years, 163 (9.6%) individuals suffered a cardiovascular event. Respectively, during a median follow-up of 13.7 (9.4-16.6) years, 108 (6.3%) deaths occurred. Excessive occupational sitting increased the risk of cardiovascular events (hazard ratio [HR] 1.43 [95% CI 1.02‒2.01]) after adjustment for confounders. In a stratified multivariable analysis among current smokers, excessive occupational 5 sitting increased the risk of cardiovascular events (1.93 [1.03‒3.62]) and all-cause mortality (2.16 [1.10‒ 4.21]). Conclusions Excessive occupational sitting is associated with an increased risk of cardiovascular events and all-cause mortality in individuals with type 1 diabetes, especially among current smokers, regardless of leisuretime physical activity. These findings highlight the importance of recommendations for reducing sedentary time, as part of the physical activity guidelines for individuals with type 1 diabetes.
-
(2023)Introduction Sexual well-being is associated with general well-being. Several factors, such as overweight, infertility, anxiety, and sex hormones, also play a role, but the effects of hormonal contraception remains a point of debate. We characterized the factors associated with sexual well-being in fertile-aged women following induced abortion. Methods A 5-year follow-up of a nested longitudinal cohort study examining the effects of routine provision of intrauterine contraception as part of abortion care. Sexual well-being, anxiety, and quality of life were assessed annually using validated questionnaires (McCoy Female Sexuality Questionnaire, State-Trait Anxiety Inventory and EuroQoL), along with data on general and reproductive health, and relationship status. Of the 742 women participating in the trial, 290 (39%) provided sufficient follow-up data and were included in this study. Results Based on trajectories of McCoy-scores across the 5-year follow up, two groups were identified: those with stable and higher (n=223, 76.9%) and those with declining sexual well-being (n=67, 23.1%). Women in the group of declining sexual well-being had significantly higher levels of anxiety and lower quality of life at all time points. They also had more often chronic diseases and were less happy in their relationships. No differences were found in method of contraception when classified as hormonal vs non- hormonal, or long-acting vs short-acting reversible contraception. Conclusions Lower anxiety and higher quality of life are associated with stable and higher sexual well- being. Method of contraception or relationship status are not associated with sexual well-being during long-term follow-up in fertile aged women.
-
(2023)Background Delayed graft function (DGF) after kidney transplantation is common and is associated with worse graft outcomes and a higher risk for acute rejection. However, little is known about factors affecting graft survival post-DGF. We studied the association of cold ischemia time (CIT) and Kidney Donor Profile Index (KDPI) with the long-term outcomes of deceased brain-dead donor kidneys with and without DGF. Methods Consecutive brain-dead donor kidney transplantations performed in Finland between 5/2004-12/2019 were analyzed. Multivariable models were used to study the association of KDPI and CIT with the graft survival of kidneys with early graft function (EF) or DGF. To confirm the finding in a US cohort, data from the Scientific Registry of Transplant Recipients (SRTR) registry (n=79224) was used. Results A total of 2637 kidney transplantations from the Finnish cohort were included, of which 849 (32%) had DGF. DGF was an independent risk factor for graft loss in the multivariable model, HR 1.32 (95% CI 1.14-1.53), p < 0.001. CIT was not an independent risk factor for graft survival in the multivariable model HR 1.00 per CIT hour (95% CI 0.99-1.02), p= 0.84, and the association of DGF remained similar regardless of the CIT length. KDPI was an independent risk factor for graft survival in the multivariable model HR 1.01 (95% CI 1.01-1.01), p <0.001, but the association of DGF remained similar regardless of KDPI. In the US cohort, the results were similar, but the association of DGF with the risk of graft loss was stronger with higher KDPI. Conclusions DGF and KDPI, but not CIT, are independently associated with kidney graft survival. The magnitude of the association of DGF with worse kidney graft survival is similar with different CITs, but higher among high KDPI kidneys.
-
(2021)In Finland, the primary screening method for chromosomal abnormalities is the first trimester combined screening. The aim is to find pregnancies with an increased risk for the most common chromosomal abnormalities, trisomies 13, 18 or 21. Objective: When a person with the condition screened for gets a negative result, it’s referred to as a false negative. The objective of this study was to find common characteristics in false negative cases and compare them to those of true positives to see if there’s a significant difference. Methods: This is a retrospective study of pregnancies between 2014 and 2016 that ended in a birth of a neonate with trisomy 13, 18 or 21. In this study we focused on the neonates with trisomy 21. A risk figure of 1:250 was used as the cut-off value for trisomy 21. There were 14 false negative cases and 119 true positive cases that qualified for our study. The parameters analyzed were maternal age, gestational age at blood tests, biochemical markers PAPP-A (MoM) and hCG (MoM), gestational age at ultrasound and nuchal translucency. They were statistically analyzed. Results: By using logistic regression, we found that the most powerful discriminating factor between false negative and true positive cases was nuchal translucency, accounting for 47.6% of false negatives. The second most powerful factor was PAPP-A MoM explaining 15.2%. Maternal age explained 11.9% and hCG MoM 11.1%. Conclusion: All the factors except for gestational age accounted for a statistically significant proportion of false negatives. The most powerful discriminating factor between false negatives and true positives was nuchal translucency. 14.2% of the discrimination remains unknown to us. Since nuchal translucency is the most powerful discriminating factor, it is essential to focus on its correct measurement.
-
(2021)Farmakogeneettisen tiedon hyödyntäminen ja farmakogeneettisten geenimuunnosten testaaminen suomalaisessa terveydenhuollossa on vielä vähäistä. Tämän syventävien opintojen tutkielman tarkoituksena on selvittää farmakogeneettisesti merkittävien lääkehoitojen yleisyyttä HUS:n hoitojaksoilla ja potilailla sekä tekijöitä, jotka liittyvät näiden lääkeaineiden määräämiseen tutkituilla hoitojaksoilla. Tämän tutkielman aineisto perustui FINRISKI-tutkimuksen aineistoon sekä HUS:n sähköisiin potilasasiakirjoihin. FINRISKI-tutkimukseen osallistuneiden tutkimushenkilöiden joukosta poimittiin ne potilaat, joille oli merkitty vähintään yhden vuorokauden mittainen hoitojakso johonkin HUS:n yksikköön vuosien 2010 ja 2017 välillä. Tutkittavat lääkeaineet valittiin mukaan Kliinisen farmakogenetiikan implementaatiokonsortion (CPIC) farmakogeneettisten suositusten perusteella. Tutkittujen lääkeaineiden yleisyydet määritettiin erikseen HUS:n hoitojaksoilla ja potilailla, jonka lisäksi määritettiin lääkehoitojen yleisyys eri erikoisalojen hoitojaksoilla. Logistisen binäärisen regressiomallin avulla etsittiin tekijöitä, jotka liittyivät farmakogeneettisesti merkittävän lääkehoidon saamiseen HUS:n hoitojaksoilla. Kaikkiaan 52,8 %:lla 5433 hoitojaksosta ja 56,9 %:lla 2567 potilaasta oli merkintä farmakogeneettisesti merkittävästä lääkeaineesta. Viisi yleisintä tutkittua lääkeainetta hoitojaksoilla olivat ondansetroni (21,2 %), simvastatiini (16,4 %), kodeiini (12,9 %), varfariini (11,4 %) ja klopidogreeli (5,4 %). Tutkitut lääkeaineet olivat myös hyvin yleisiä eri erikoisalojen hoitojaksoilla. Farmakogeneettisesti merkittävään lääkehoitoon liittyviä tekijöitä tunnistettiin kaikkiaan 18 kappaletta. Potilaan hoitojakson aikaisella diagnoosilla verenkiertoelinten sairauksista oli vahvin yhteys farmakogeneettisesti merkittävän lääkehoidon saamisen hoitojakson aikana. Farmakogeneettisesti merkittävä lääkehoito oli hyvin yleistä HUS:n hoitojaksoilla ja potilailla. Suuri osa yliopistosairaalan potilaista voisi potentiaalisesti hyötyä farmakogeneettisten geenimuunnosten määrittämisestä ennen lääkehoidon aloittamista.
-
(2023)Abstract Objective: Cleft lip and/or palate (CL/P) can have long-lasting effects on the appearance, function, and psychosocial wellbeing of patients. The CLEFT-Q questionnaire is a patient-reported outcomes instrument specifically designed to assess the health-related quality of life of patients with CL/P. The aim of this study was to produce and linguistically validate a Finnish version of the CLEFTQ questionnaire. Design: The CLEFT-Q questionnaire was translated into Finnish following guidelines of the International Society for Pharmacoeconomics and Outcomes Research. Pilot testing with cognitive debriefing interviews was conducted on patients of the target age range of the questionnaire, 8–29, and with various cleft types. Results: The CLEFT-Q questionnaire translated readily into Finnish. A review of the backward translation led to two words being changed. Thirteen patients – ten females and three males – with a median age of 14 years, participated in the cognitive debriefing interviews. The interviews led to further nine word changes. The pilot study data suggested that the performance of the Finnish version of the instrument is in line with the original CLEFT-Q questionnaire. Conclusions: The Finnish version of CLEFT-Q produced here is linguistically valid and ready for use in the evaluation of the healthrelated quality of life of patients with CL/P. However, future work is needed to further assess the validity and the reliability of the CLEFT-Q in the Finnish patient population.
-
(2023)Typ 1-diabetes predisponerar för kroniska senkomplikationer, vilka kan undvikas med god glukoskontroll. I tidigare studier har kontinuerlig glukosmonitorering påvisat en gynnsam inverkan på glukosbalansen. Dock saknas ännu forskning kring användningen i primärvårdskontext. Målet med denna studie är att kartlägga användningen av flashglukosmonitorering i primärvården, identifiera suboptimal användning och glukoskontroll samt faktorer som har ett samband med dessa. Denna studie är en registerbaserad studie där det ingår 91 personer med insulinbristdiabetes från Sibbo kommuns diabetesmottagning. I logistiska regressionsanalyser undersöktes vilka faktorer som korrelerar med dålig glukoskontroll, förekomst av hypoglykemier eller tio eller fler skanningar med flashglukosmonitorering per dag. Utöver detta undersöktes hur stor del av populationen som uppnår de olika målsättningarna för god glukoskontroll och hur glukoskontrollen på längre sikt har påverkats av flashglukosmonitorering. I logistiska regressionsanalysen framkom att dålig glukoskontroll hade ett självständigt samband med kortare diabetesduration, färre skanningar per dag med flashglukosmonitorering samt färre hypoglykemier. Frekventa hypoglykemier igen hade ett självständigt samband med yngre ålder samt bättre glukoskontroll med större glykemisk variabilitet. De som skannade tio eller fler gånger per dag hade färre hypoglykemier, lägre viktindex och lägre LDL-kolesterol. Man kunde även se att största delen av studiepopulationen uppnår målsättningarna gällande undvikandet av låga blodsockernivåer medan betydligt färre uppnår målsättningarna gällande blodsockervärden i målområdet samt undvikandet av blodsockervärden högre än målområdet. Personer som förbättrade glukoskontrollen med minst 10 % efter ett års användning av flashglukosmonitorering, och vars gynnsamma effekt även kvarstod under fem års uppföljningen, var de som initialt hade sämre glukoskontroll. Flashglukosmonitoreringens användning och samband med glukoskontroll är mycket individuell. Dock verkar den patientgrupp som skannar tillräckligt ofta och som ursprungligen har dålig glukoskontroll ha störst nytta av flashglukosmonitorering.
-
(2021)Introduktion: För kort eller lång sömnduration, dålig sömnkvalitet och för lite motion har i tidigare studier visat sig påverka den psykiska hälsan negativt. En kombination av både bra sömn och tillräckligt med motion har kopplats med bättre psykiskt välbefinnande än enbart antingen bra sömn eller tillräckligt med motion. Psykisk ohälsa är associerat med sänkt livskvalitet, sämre funktionsförmåga, mer sjukledighet, större risk för förtidspension och ökad risk för vissa somatiska sjukdomar. Målsättning: Målet med denna undersökning är att få mer information om hur sömnduration, sömnkvalitet och motion är associerade med nedsatt psykiskt välbefinnande hos 18–39-åringar med en stor del av arbetslivet framför sig. Metoder: Undersökningsmaterialet (n = 4912) samlades in i Young Helsinki Health Study år 2017. Deltagarna var 18–39-åriga anställda vid Helsingfors stad (80% kvinnor, 20% män). Associationerna mellan sömnduration, sömnkvalitet, motion och nedsatt psykiskt välbefinnande granskades först var för sig. Efter detta granskades sömndurationens och sömnkvalitetens association med nedsatt psykiskt välbefinnande i olika fysiskt aktiva grupper. Analyserna anpassades för sociodemografiska faktorer, socioekonomiska faktorer, levnadsvanor och smärta. Resultat och slutsatser: En kort <6 timmars sömnduration var associerad med en ökad sannolikhet för nedsatt psykiskt välbefinnande. En sömnduration på ≥8 till <9 timmar var associerad med en mindre sannolikhet för nedsatt psykiskt välbefinnande. En lång sömnduration på ≥9 timmar var inte statistiskt signifikant associerad med en ökad sannolikhet för nedsatt psykiskt välbefinnande. Fysisk inaktivitet var inte statistiskt signifikant associerat med nedsatt psykiskt välbefinnande. Detta kan innebära att en större mängd motion krävs för att motionen ska ha en psykisk hälsoeffekt. Dålig sömnkvalitet var associerat med nedsatt psykiskt välbefinnande oberoende av fysiska aktivitetsnivån. En sömnduration på ≥8 till <9 timmar och bra sömnkvalitet var mest förmånliga för det psykiska välbefinnandet.
-
(2023)Tausta. Värttinäluun pään murtuma on yksi yleisimmistä aikuisten yläraajan murtumista, ja se liittyy jopa 30 prosenttiin kyynärnivelen murtumavammoista. Suurin osa värttinäluun pään murtumista voidaan hoitaa konservatiivisesti, mutta yli kolmannes hoidetaan kirurgisesti joko levy- tai ruuvikiinnityksellä tai korvaamalla värttinäluun pää tekonivelellä. Tutkimuksen tarkoituksena oli arvioida toiminnallisia ja radiologisia tuloksia, kun pirstaleinen värttinäluun pään murtuma on hoidettu tekonivelellä. Aineisto ja menetelmät. Aineistona oli 55 potilasta, joiden tuore pirstaleinen värttinäluun pään murtuma hoidettiin bipolaarisella tekonivelellä Töölön sairaalassa vuosina 2009–2015. Keskimääräinen seuranta-aika oli 5,2 vuotta. Ensisijaisena tulosmuuttujana käytimme Oxford Elbow Score (OES) -mittaria. Toissijaisia tulosmuuttujia olivat Quick Disabilities of Arm and Shoulder and Hand (qDASH) ja Mayo Elbow Performance Score (MEPS) sekä kyynärnivelen liikelaajuus ja radiologiset muutokset kyynärnivelessä. Tulokset. Hoito värttinäluun pään tekonivelellä tuotti hyvän toiminnallisen lopputuloksen. Potilaat arvioivat kivun vähäiseksi ja tyytyväisyys kyynärnivelen toimintaan oli korkea. Potilaiden keskimääräinen tulos OES-toimintakykymittarissa oli 88. Kyynärnivelen liikelaajuus oli keskimäärin hyvä, ja toiseen puoleen verrattuna liikerajoitus oli pieni. Radiologiset muutokset, kuten luun liukeneminen tekonivelen varren ympärillä ja nivelrikko olivat yleisiä, mutta näillä muutoksilla ei havaittu olevan yhteyttä potilaiden oireisiin. Päätelmät. Värttinäluun pään bipolaarinen tekonivel soveltuu hyvin hoitomuodoksi kyynärnivelen vammoissa, joissa on pirstaleinen värttinäluun murtuma.
-
(2024)Tutkimuksen tausta ja tavoite: Hereditaarinen hemorraginen teleangiektasia (HHT) eli Oslerin tauti on geneettisesti periytyvä harvinainen tauti, jota sairastaa keskimäärin yksi viidestätuhannesta henkilöstä. HHT:ssa nähdään poikkeavia verisuonirakenteita ja tauti aiheuttaa lähes kaikille potilaille hankalia nenäverenvuotoja. Osalla potilaista on elinmanifestaatioita maksassa, keuhkoissa, aivoissa sekä ruuansulatuskanavassa. Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää uuden polidokanoli-injektiohoidon vaikutusta HHT-potilaiden nenäverenvuodoista johtuviin päivystyskäynteihin ja päivystyksellisiin leikkaussalitoimenpiteisiin. Aineisto ja menetelmät: Tutkimuksessa tarkasteltiin retroperspektiivisesti viimeisen 18 vuoden päivystyskäyntien, poliklinikkakäyntien, nenäverenvuotojen ehkäisy- ja tyrehdyttämistoimenpiteiden ja leikkaussalissa tapahtuneiden päivystyksellisien nenäverenvuotojen tyrehdyttämistoimenpiteiden määrien muutoksia vuonna 2015 aloitetun paikallisvalmisteinjektiohoidon myötä. Aineisto kerättiin Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (HUS) sähköisestä potilasrekisteristä diagnoosikoodin avulla. Aineistomme koostui 29 HHT-potilaasta, joita hoidettiin HUS:n korva-, nenä- ja kurkkutautien klinikalla polidokanoli-injektiohoidolla. Tulokset ja johtopäätökset: Tutkimuksellamme emme pystyneet osoittamaan tilastollisesti merkitseviä muutoksia päivystyskäyntien, poliklinikkakäyntien tai eri toimenpiteiden määrissä. Päivystyksellisesti leikkaussalissa tehtäviä nenäverenvuotojen tyrehdytystoimenpiteitä ei esiintynyt tutkittavalla aikavälillä. Aiemmissa tutkimuksissa on voitu osoittaa paikallishoitojen vähentävän nenäverenvuotojen esiintymistiheyttä ja vaikeusastetta. Nenän paikallishoitojen on arvioitu olevan edullisia hoitomuotoja, sillä niiden tekemiseen ei tarvita yleisanestesiaa tai leikkaussalia. Eri hoitomuotojen kustannuksista tarvitaan kuitenkin lisää tutkimusta.
-
(2021)Mål: Diabetes är en sjukdom som uppstår då bukspottkörteln inte kan producera tillräckliga mängder av insulin för att upprätthålla en fysiologisk nivå på blodsockret. Olika patofyisologiska mekanismer ligger bakom detta tillstånd och är beroende på typen av diabetes. För optimal vård av diabetes, är det viktigt att vid ett tidigt skede kunna utgöra vilken typ av diabetes en patient har insjuknat i. Metod: I denna studie undersökte vi vilka kliniska variabler är mest betydande för att skilja mellan typ 1 och typ 2 diabetes, vid tidpunkten av diagnos. Vi använder dessa variabler för att träna och validerar en CART maskininlärnigsmodell för att kunna skilja på typ 1 och typ 2 diabetes, speciellt i fall där det är oklart vilken subtyp patenten hör till. Resultat: Blodsockernivå, C-peptidnivå samt deras förhållande och BMI samt ålder vid insjunkning i diabetes visade sig vara de mest signifikanta kliniska variablerna. Vår modell klarade av att skilja på typ 1 och typ 2 diabetes med 91,8 % noggrannhet av testdatat som bestod av 1175 patienter. CART modellen är således en användbar modell för att differentiera diabetes typer vid tidpunkten av diagnos hos patienter över 16 år. (190 ord)
-
(2023)Övervikt är ett samhälleligt problem som drabbar en stor del av vuxna i Finland. Upp till 63 procent av kvinnor över 30 år är överviktiga. Övervikt påverkar de flesta av kroppens organ. I denna studie fokuseras det på hur övervikt påverkar hjärtat. Både hjärtats struktur och funktion påverkas av övervikt. Vänstra kammarens dimensioner kan växa och massan öka. Detta har att göra med bland annat ett högre blodtryck som överviktiga patienter ofta har. Dessutom kräver en större kroppsmassa en större blodvolym som sedan belastar hjärtat. I detta projekt har man undersökt 87 kvinnor (medelålder 38,2 ± 4,9) var av 47 kvinnor har BMI 24,9 kg/m2 eller under och 40 har BMI 25 kg/m2 eller mer. Gränsen för övervikt anses vara BMI 25 kg/m2. På dessa kvinnor har det tagits ekokardiografiska hjärtultraljudsbilder som sedan undersökts. På bilderna har det tagits ett antal mått som beskrivs i studien och dessa mått har jämförts med BMI och andra fetmaparametrar för att undersöka om övervikt påverkat strukturen och funktionen av hjärtat hos individerna. Studien visade skillnader i hjärtstruktur och -funktion mellan kvinnor med olika BMI som relativt långt överensstämde med tidigare studier inom området. Strukturella skillnader kunde ses mellan grupperna, så som en större massa hos vänster kammare samt slagvolym. Funktionella skillnaderna var mindre, och det kunde inte konstateras att den systoliska eller den diastoliska funktionen skulle påverkas av ett större BMI.
-
(2023)Tiivistelmä – Referat – Abstract Tutkielma tarkastelee rintojen pienennysleikkauksen eli reduktioplastian hoidon toteutusta ja tuloksia Etelä-Suomessa Helsingin ja Uudenmaan Sairaanhoitopiirissä (HUS/HNS). Reduktioplastia on tavallisin elektiivinen plastiikkakirurginen leikkaustoimenpide. Suomessa julkisessa terveydenhuollossa hoidetaan vuosittain noin 1800 potilasta terveydellisin indikaatioin. Nämä ovat rintojen suuresta koosta johtuvat haitat, sekä rintojen merkittävästä kokoerosta johtuva haitta esimerkiksi rintasyövän vuoksi tehdyn rinnan poiston jälkeen. Hoidon haittojen ja komplikaatioiden riskejä kartoitettiin tutkielmassa sairauskertomusmerkintöjen avulla. Tutkielman potilasryhmässä iällä tai BMI-luokalla ei todettu yhteyttä komplikaatioriskiin. Korkeampi painoindeksi ennusti elektiivisiä lisätoimenpiteitä, kuten paikallisen ihoylimäärän poistoa. Kirurgiassa suurempi painoindeksi on useissa toimenpiteissä yhdistetty korkeampaan komplikaatioriskiin. Suuri osa potilaista koki hoidon aikana jonkinasteisen poikkeavan tapahtuman, joista valtaosa oli lääketieteellisesti katsoen lieväasteisia ja lyhytkestoisia, esimerkiksi leikkaushaavojen tavanomaisesta pitkittyvä paranemisaika. Tämän perusteella ei kuitenkaan voida päätellä potilaalle aiheutuvan haitan astetta. Lääketieteellisen hoitokäytännön täytyy perustua osoitettuun hyötyyn potilaiden terveydelle, saavutettuun hyötyyn nähden kohtuullisin riskein. Kokemusperäisesti reduktioplastian potilastyytyväisyys on korkea. Tällä hetkellä hyödyn ja haittojen astetta ei Suomessa arvioida järjestelmällisesti. Yksi rajoittava tekijä on suomenkielisten tarkoitukseen validoitujen oiretason arviointikyselyiden puuttuminen. Vastaavia kyselyitä on käytössä muilla kielillä. (164 sanaa)
Now showing items 21-40 of 138