Browsing by Subject "Hyvinvointi"
Now showing items 1-6 of 6
-
(2019)The purpose of this thesis was to produce knowledge on the factors through which well-being is being described in the National Core Curriculum for Early Childhood Education and Care (2018) and to explore how those factors are connected to the well-being theory of positive psychology. Previous studies have shown that the connection between well-being and learning is strong and this has led to well-being theories and motivational learning theories approaching each other. The Core Curriculum is a national regulation and guideline to the development of operational culture and the implementation of pedagogy but it is also subject to many interpretations. In this thesis the objective is to examine the resemblances in the construction of well-being and learning that can be seen between the content of the Core Curriculum and positive psychology so that conclusions can be made whether the Core Curriculum is guiding educators towards positive pedagogy. The view of the positive psychology and the theoretical framework of the construction of well-being is being described by Seligman’s PERMA-theory. This thesis was conducted as a qualitative research and the data consisted of the National Core Curriculum for Early Childhood Education and Care 2018 which was published on the website of Finnish National Board of Education in December 2018. The data was analysed using directed content analysis. In the National Core Curriculum for Early Childhood Education and Care 2018 well-being was described by positive emotions, engagement, relationships, meaning and accomplishment and these five elements represent the construction of well-being as seen in positive psychology’s PERMA-theory. The Core Curriculum can be seen influenced by positive psychology and its view on well-being and its importance on learning. By supporting the elements of well-being with positive pedagogy methods, the educators can increase the well-being of a child and enhance learning. Furthermore, well-being was described in the data through health and life long learning factors. In the study results also appeared that play has an overall increasing affect on child’s well-being. In play all the elements of PERMA-well-being-theory were integrated. Therefore educators’ understanding of the importance of play on child’s well-being and learning would enhance the implementation of play as a part of pedagogical activities.
-
(2022)Tavoitteet. Tutkimuksessa tarkoituksena on selvittää, miten käsityönopetuksella voidaan lisätä ja tukea oppilaan hyvinvointia. Hyvinvointia tarkastellaan Seligmanin (2011) PERMA-hyvinvointiteoriasta käsin. PERMA-teoriassa ihmisen hyvinvointiin vaikuttavat tekijät on jaoteltu viiteen osa-alueeseen: positiiviset tunteet, sitoutuneisuus, myönteiset ihmissuhteet, merkityksellisyys ja saavutettavuus. Tämä auttaa tarkastelemaan hyvinvointia monipuolisesti. Olettamuksena on, että käsityön opetuksella on myönteinen vaikutus oppilaan hyvinvoinnin kokemukseen. Aikaisemmat tutkimukset ovat osoittaneet, joissa on selvitetty käsityöharrastuksen vaikutuksia ihmisen hyvinvointiin, että käsillä tekemiselle on merkittävä rooli myönteiseen hyvinvoinnin kokemukseen. Toisena olettamuksena on, että positiivisen pedagogiikan avulla hyvinvointia lisääviä tekijöitä voidaan lisätä myös koulun käsityönoppitunnilla. Menetelmät. Tutkimus toteutettiin kuvailevana kirjallisuuskatsauksena. Tutkimuksen tarkoituksena on hahmottaa kokonaiskuvaa siitä, miten käsityönopetuksella voidaan tukea hyvinvointiin vaikuttavia eri osa-alueita aikaisempien tutkimusten perusteella. Tietoa etsittiin suomen- ja englanninkielisillä hakusanoilla hyödyntäen eri tiedonhankinnan kanavia, kuten Heldaa, Helkaa, Finnaa ja Google Scholaria. Valitut tutkimusaineistot ovat sidoksissa PERMA-teoriaan sekä koulun käsityönopetukseen. Aineistossa korostui oppilaan kokemusmaailma. Tulokset ja johtopäätökset. Tulosten perusteella käsityönopetuksella voidaan lisätä ja tukea oppilaan kokonaisvaltaista hyvinvointia. Oppilaan sitoutuneisuuden kokemuksia lisää mindfulness-harjoitteet, taitotason ja tehtävän haasteellisuuden suhteuttaminen toisiin sekä oppilaan ajatus- ja kokemusmaailman huomioiminen opetuksessa. Myönteisiä ihmissuhteita voidaan harjoittaa yhteisöllisen työskentely kautta, jossa materia toimii vuorovaikutustaitojen kehittämisen apuna. Saavuttamisen tunnetta voidaan lisätä yhdessä asetettujen tavoitteiden ja niiden toteutumista arvioinnin avulla. Prosessin dokumentointi auttaa oppilasta hahmottamaan omia vahvuuksiaan ja taitojen kehittymistä. Oppilaan kokemusta elämän merkityksellisyydestä voidaan lisätä materian, itseilmaisun, käsityöprosessin ja valmistetun konkreettisen tuotteen kautta. Onnistumisen kokemukset saavat aikaan myönteisiä tunteita.
-
(2019)The bachelor’s thesis’s aim was to study high school students and their thoughts. The theoretical framework to this study is Hannu Simolas (2001) theory about the ethos of excellence. The ethos of excellence refers to a system of values, which emphasizes values such as glorification of excellence, efficiency and effectiveness. Based on earlier studies, the consequences of the ethos of excellence have not been positive (Whitty, Power & Halpin, 1998). The beneficiaries are the ones that have the best possibilities to succeed nevertheless. Most of the consequences are negative, for instance depression, feeling inferiority, and pessimism. In 2020 students will be entering education after high school based on their scores in matriculation examinations. The change has awakened a debate. It is criticized mostly because it favors the excellent, purposive students. Research questions are: 1. Does the young connect their wellbeing to the entrance reform? 2. In what way is the ethos of excellence seen in the way high school students think about their future goals or wellbeing? The study is a qualitive research survey. 80 second grade high school students participated to the survey from one high school. The survey consists of 12 open questions, witch to the participated students answered during spring 2019. Most of the participations did not know, what the entrance reform is. The students were stressed and tired. Over half of the participations were stressed and tired often. Most common reason to their stress was worries about their studies or the future. The ethos of excellence and the competition and performance-oriented approaches from it were seen in every section of the survey.
-
(2019)This thesis studies women’s voluntary childless. The focus of the thesis is why some women want to be childless. It is also discussed how other people deal with voluntary childless. Previous studies show that freedom is the most common reason to be voluntary childless. Some people are also uncertain if they can live good life with children, as if they need to compromise some other important things. These important things are, for example, own body, travel, sleep and spontaneity. All participants of the survey of this thesis were obtained through Vapaaehtoisesti Lapsettomat ry. Answers were collected as electrical survey sheet online. Surveys gets 328 answer’s but this studies analysis only 20. From the survey results, it was observed, that voluntary childlessness affects especially own wellbeing and freedom. Own will of being childless also arose from the results meaning that childlessness is intrinsic choice. On the other hand, childlessness is not considered as choice by some people. Instead it is seen as way of living individual’s own life its own way. Preconceptions of other people, typically seen as underrating, also arose from the survey results.
-
(2024)Tiivistelmä - Referat - Abstract Tämän tutkimuksen tarkoituksena on tutkia yhteyttä peruskoulun oppilaiden subjektiivisen hyvinvoinnin ja heidän osallistumisensa välillä. Tutkimusongelmana on selvittää, millainen yhteys oppilaiden kokeman hyvinvoinnin ja heidän osallistumisensa ja sen oikeuksien välillä on. Lisäksi tutkimuksessa analysoidaan sitä, millaisia eri osallistumisen muotoja ja mahdollisuuksia oppilailla on koulussa, ja mitkä niistä ovat tärkeimpiä oppilaiden hyvinvointia edistämässä. Työn teoreettinen tausta sisältää Allardtin (1976) klassista tutkimusta hyvinvoinnin ulottuvuuksista, sekä tuoreempaa kouluhyvinvoinnin tutkimusta Janhusen (2013) tutkimuksesta kouluhyvinvoinnista oppilaiden perspektiivistä. Lisäksi käsittelen osallistumisen ja osallisuuden teoreettista taustaa, sekä oppilaiden vaikuttamisen keinoja. Tämän työ on narratiivinen kirjallisuuskatsaus. Tässä kirjallisuuskatsauksen tyypissä tutkija valitsee aineistonsa tukemaan tiettyä näkökulmaa, ja tällä tavoin pyrkii vastaamaan asettamaansa tutkimuskysymykseen kooten yhteen aikaisempaa, relevanttia tutkimusta valitsemastaan aiheesta. Tähän työhön on siis koottu aineistoa, joka tutkii yhteyttä osallistumisen ja hyvinvoinnin välillä, ja siitä on tehty teemoiteltua analyysiä. Aineistona toimii kymmenen tutkimusartikkelia, jotka ovat vertaisarvioituja ja tutkivat osallistumisen ja hyvinvoinnin yhteyttä peruskoulun oppilaissa. Jokaisessa analysoidussa tutkimusartikkelissa osallistuminen oli yhteydessä hyvinvointiin. Hyvinvoinnin kannalta keskeinen konsepti on sosiaaliset suhteet, eli perhe, ystävät ja oppilas-opettaja-suhde. Lisäksi osallistuminen aktiviteetteihin on selvästi yhteydessä hyvinvoinnin kokemukseen, etenkin nuoremmilla oppilailla. Vanhempien oppilaiden kannalta sosiaalisilla suhteilla on suurempi painoarvo.
-
(2024)Tavoitteet. Työhyvinvointi on tärkeä tutkimuskohde laajasti yksilön ja organisaation tasolla. Opettajien kokema työhyvinvointi arvioidaan jatkuvasti heikoksi ja työuupumuksen riski on suuri. Tutkimuksen mukaan opettajien kokemalla työhyvinvoinnilla on suora yhteys oppilaiden hyvinvointiin ja akateemiseen suoriutumiseen. Tämän tutkimuksen tavoitteena on tunnistaa ne interventiot, joilla peruskoulun opettajien työhyvinvointia pystytään parhaiten edistämään. Menetelmät. Toteutin tutkimuksen sateenvarjokatsauksena, jonka tavoitteena oli koota, vertailla ja analysoida aiemmin tehtyjä katsauksia interventiotutkimuksista. Aineistonhaku on suoritettu kahdesta tietokannasta, Web of Sciencesta sekä Ericistä. Hakulausekkeeni oli ”teacher AND intervention AND (review OR meta-analysis)”. Hakulausekkeella löytyi yhteensä 264 hakutulosta, joista rajasin ensin otsikkotasolla, sitten tiivistelmä tasolla ja lopuksi koko tekstin tasolla seuloen 11 artikkelia. Aineisto täydentyi yhdellä valitun artikkelin lähdeluettelosta löytyneellä artikkelilla, jolloin lopullinen aineisto koostui 12 artikkelista. Tutkimusaineisto sisältää maailmanlaajuisesti toteutettuja interventiotutkimuksista, jotka valitsin relevantteja sisäänotto- ja poissulkukriteerejä noudattaen. Tulokset ja johtopäätökset. Tutkimus osoittaa, että opettajan yksilöllisiä sekä työn voimavaroja tukevilla interventioilla on mahdollista tukea opettajien kokemaa työhyvinvointia. Etenkin interventiot, jotka sisälsivät mindfulness-harjoitteita, opettajan autonomian tukemista sekä johtamisen kehittämistä oli raportoitu lisäävän merkittävästi opettajien työssä kokemaa hyvinvointia. Tutkimuksessa interventiot ovat luokiteltuna työn vaatimusten ja voimavarojen mallin sekä intervention sisällön mukaan. Tutkimuksen luotettavuutta ja vertailukelpoisuutta heikentävät aineiston sekä käsitteistön heterogeenisyys sekä aineistojen pienet otoskoot. Jatkotutkimuksessa olisi mielenkiintoista vertailla työn vaatimuksiin ja voimavaroihin kohdistuvien interventioiden vaikuttavuutta keskenään.
Now showing items 1-6 of 6