Browsing by Subject "dysleksia"
Now showing items 1-4 of 4
-
(2017)The aim of this bachelor's thesis was to survey the identification and rehabilitation of reading difficulties on children in primary education in Finnish school system during the 2000s. This study was implemented as a literature review which consists of all the doctoral dissertations published between 2000 and present and that discuss reading difficulties in the context of primary education and that can be read in electrical formate such as e-thesis. At first, this study introduces the most important reading abilities based on the previous international studies as well as the literacy acquisition based on the most common theories of reading. The impact of reading difficulties to literacy acquisition is then discussed within the different definitions of dyslexia as well as the most common theories of dyslexia and its elements of risk. The doctoral thesis' that are on focus in this study are divided to interventions and follow-up studies. Interventions aim at investigating the effectiveness of different methods of treatment protocols of reading difficulties compared to one another and to produce research-based information for developing the practices of special education in primary school whereas the follow-up studies aim at increasing the knowledge of the stability of reading difficulties and the factors behind them and their effect on learning and also the long-term effects on different treatment protocols and rehabilitation of dyslexia. According to the previous studies the literacy development proceeded through similar stages among the at-risk children and their peers, the at-risk children being slower in their development than others. Reading difficulties were well predicted at the early stage, even prior to the first grade and they were highly permanent. Reading difficulties also seemed to define the success in studies all through the school years and especially for boys, poor reading skills seemed to cast highly negative and far-reaching consequences on studying. The studies also indicated that the early identification is just the start: in order to get lasting results there should be intense, systematic and sufficiently long-term treatment protocols and interventions. These results show that special education as it is today does not offer sufficient support for children with reading difficulties and also that the special education for at-risk children should be based on close following and evaluation of the development of reading as well as thorough initial testing at the beginning of intervention.
-
(2016)The purpose of this study was to find out what kind of means do preschool teachers have for identifying dyslexia and how they evaluate these means. Earlier research has proven that dyslexia can be identified before school-age. An abnormal linguistic development, a deficiency in phonological skills, slowness in naming and especially having challenges in learning the alphabet are all possible signs of dyslexia. I find this topic to be worthy of studying because preschool and the fall of 1st grade are crucial periods in which a child’s self-image as a learner is built. Identifying dyslexia in preschool enables an early intervention and the successful construction of a capable learner self-image. The study was carried out with a qualitative research method and material was gathered using a theme interview. The material was gathered during October and November 2016 interviewing five preschool teachers who had experience of working in preschools in Helsinki. The material was transcribed and separated into groups by themes which demonstrated themes used in the research questions. The material was analyzed using a theory based content analysis method. According to the results of the study preschool teachers used observation, tests, professional and occupational co-operation and co-operation with parents, as ways of identifying the dyslexia. Nevertheless all means were considered to reinforce one another The most useful and easier to use way proved to be observation and specified tests. The availability of useful means were considered to vary depending on the activity of the teacher. Teachers wished to receive more information on tests to survey the matter within preschoolers. As a conclusion it can be stated that preschool teachers use diverse ways of identifying dyslexia. Specific tests applicable for preschoolers for surveying the skills used in reading and the preparedness for it, are needed and asked for. Because the study was carried out in only one county, the results can not be transferred to others. Counties have their own ways of identifying dyslexia and deciding on the proper assistance needed around the matter. The results of this study could be utilized for improving and developing ways or means of identifying dyslexia.
-
(2023)Tavoitteet. Lukutaito on tärkeä taito niin opiskelussa, työelämässä kuin vapaa-ajallakin. Lu-kemaan oppiminen on yksi keskeisimmistä koulussa opittavista taidoista, jotta yksilö voi kas-vaa osaksi yhteiskuntaa ja ymmärtää ympäröivää maailmaa. Ilman sujuvaa lukutaitoa lapsen tiedonsaanti ja oppiminen rajoittuvat huomattavasti. Erityisopetusta tarvitsevien oppilaiden määrä on Suomessa kasvanut koko 2000-luvun ajan, ja lukivaikeudet ovat merkittävin eri-tyisopetuksen tukea vaativa oppimisen ongelma alaluokkalaisilla. Tämän tutkielman tarkoi-tuksena on selvittää, millä tavoin alkuopetuksessa voidaan tukea oppilaita, joilla on lukemis-vaikeus. Menetelmät. Tutkimus toteutettiin kuvailevana kirjallisuuskatsauksena. Aineisto rajattiin 2000-luvulla julkaistuun aihetta käsittelevään tutkimukseen. Aineiston analyysimenetelmänä on käytetty aineistolähtöistä sisällönanalyysiä. Aineisto on haettu tietokannoista Helka, Google Scholar ja Eric. Hakusanoina on käytetty muun muassa sanoja lukemisvaikeus, dysleksia, alkuopetus, lukivaikeus, reading disorder ja learning difficulty. Tulokset ja johtopäätökset. Tutkimusaineistosta löydettiin tuenmuotoja niin teknisen lukutai-don kuin luetunymmärtämisen taidon kehitykseen. Teknistä lukutaitoa tuettiin perinteisellä eri-tyisopetuksella, Ekapelillä ja yksilöllisellä lukikuntoutuksella. Erityisen hyviä tuloksia saatiin yhdistämällä erityisopetus ja Ekapeli. Luetunymmärtämisen taitoa pyrittiin kehittämään ja tu-kemaan aktivoimalla vanhempia lukemaan ääneen lapsilleen. Tulosten perusteella kaikissa tuenmuodoissa oleellista on säännöllisyys ja pitkäjänteisyys. Konkreettisten keinojen lisäksi tutkimusaineistossa korostettiin motivaation ja onnistumisen kokemusten merkitystä, kun ky-seessä on lapsi, jolla on lukemisvaikeus.
-
(2023)Tavoitteet. Tässä tutkimuksessa tarkastellaan selkokielestä annettujen suositusten mukaisten selkomukautusten vaikutusta selkokielen kohderyhmiksi määriteltyjen ryhmien tekstin ymmärtämiseen. Selkokieli on sisällöltään, sanastoltaan ja rakenteeltaan yleiskieltä helpommin ymmärrettävää kieltä. Tutkimuksessa tarkastellut mukautukset on jaettu teksti- ja sanatason mukautuksiin sekä visuaalisiin keinoihin, kuten kuvatukeen ja typografiaan. Selkokielen kohderyhmistä tarkastellaan lähemmin neurobiologisista syistä ja kieliympäristöstä johtuen kielen haasteita kohtaavia. Tutkimuksessa pyritään löytämään keinoja, joilla eritystarpeisten ryhmien tekstin ymmärtämistä voidaan tukea etenkin koulutuksen näkökulmasta. Aiemmista tutkimuksista tiedetään, että heikko lukutaito johtaa usein kielellisten taitojen heikkenemiseen suhteessa ikätasoon, heikkoon minäpystyvyyden tunteeseen, tiedonhaun hankaloitumiseen ja siten oppimisvaikeuksien laaja-alaistumiseen, joten ymmärtävän lukutaidon edistäminen on erityispedagogiikan näkökulmasta oleellista. Samalla tuetaan osallisuutta, joka on myös opetussuunnitelmassa asetettu tavoite. Menetelmät. Tämä tutkimus toteutettiin kuvailevana kirjallisuuskatsauksena, jossa tarkastellaan kansainvälistä tutkimuskirjallisuutta selkokielestä sekä sen vaikutuksesta erityistarpeisten ryhmien tekstin ymmärtämiseen. Tutkimuksen aineisto koostuu viidestä vuosina 2019–2021 julkaistusta empiirisestä tutkimuksesta. Tutkimuksen aineisto analysoitiin temaattisella analyysillä, joka perustuu tutkimuksen teoreettisen viitekehyksen mukaan teksti- ja sanatason mukautusten ja visuaalisten keinojen vaikutuksiin erityistarpeisten ryhmien tekstin ymmärtämiseen. Tulokset ja johtopäätökset. Tekstitason selkomukautus hyödytti kaikkia ryhmiä joiltain osin. Kehitysvammadiagnosoiduilla aikuisilla tekstitason mukautus ei vaikuttanut luetun ymmärtämiseen, mutta selkokielinen teksti tuki lasten kommunikointikykyä tarinasta keskusteltaessa. Lukivaikeusdiagnosoiduilla nuorilla selkomukautus tuki ymmärtävää lukutaitoa. Muulla kuin äidinkielellään opiskelevia lapsia selkomukautus auttoi suoriutumaan paremmin luonnontieteen kokeesta. Visuaalisista keinoista hyötyivät kaikki kohderyhmät: kuvatuki paransi muulla kuin äidinkielellään opiskelevien lasten koetuloksia sekä helpotti etenkin aikaisemmin vähän lukeneiden lukivaikeusdiagnoosin saaneiden nuorten aikuisten lukuprosessia. Selkeä kirjasin auttoi kehitysvammadiagnosoituja oppimaan määrällisesti enemmän uusia sanoja. Selkokieliset mukautukset siis edistivät erityistarpeisten ryhmien tekstin ymmärtämistä, ja ne lisäsivät erityisryhmien osallisuutta ja yhdenvertaisuutta.
Now showing items 1-4 of 4