Browsing by Subject "hyvinvointi"
Now showing items 1-20 of 68
-
(2020)Tämän kandidaatin tutkielman tarkoituksena oli koostaa aikaisempia tutkimuksia kuvailevan kirjallisuuskatsauksen keinoin ja tarkastella onko luonnossa olemisella ja liikkumisella sellaisia ihmisen hyvinvointia edistäviä tekijöitä, joita voidaan hyödyntää kasvatuksen ja koulutuksen kontekstissa ekososiaalisen sivistyksen teorian näkökulmasta. Tutkimuskysymykseni ovat 1. Millaisia aineettomia hyötyjä luonto tarjoaa ihmisen hyvinvoinnin edistämiseen? 2. Miten luonnon tarjoamia hyvinvointivaikutuksia voidaan hyödyntää opetuksessa ja kasvatuksessa ekososiaalisen sivistyksen näkökulmasta varhaiskasvatuksen ja peruskoulun kontekstissa? Aineisto muodostui Googlen Scholar (3), Journal (3) ja Helka (3) tietokannoista kerätyistä artikkeleista. Yksi tutkimuksista valikoitui mukaan taustatutkimusta tehdessäni. Aineisto koostui kymmenestä (10) tutkimusartikkelista, joista seitsemän (7) on suomeksi, yksi suomalainen tutkimus, joka on englanniksi ja kaksi (2) espanjalaista tutkimusta, jotka olivat englanninkielisiä. Aineiston analyysi toteutettiin sisällön analyysin keinoin hyödyntäen teoriaohjaavasti suuntautunutta menetelmää. Tulokset antoivat viitteitä siitä, että luonnossa oleminen voi parantaa ihmisen psyykkistä, sosiaalista sekä fyysistä hyvinvointia ja vihreä ympäristö edistää lasten kognitiivisia taitoja, kuten työmuistia ja tarkkaavaisuutta. Työelämän kontekstiin liittyvässä tutkimuksessa havaittiin, että luonnossa olemisella ja ulkoilulla on vaikutusta positiivisesti työn imuun, tarmokkuuteen sekä tuottavuuteen. Tulosten perusteella luonnon hyvinvointivaikutuksia voisi hyödyntää myös varhaiskasvatuksen ja peruskoulun kontekstissa ekososiaalinen sivistys huomioiden.
-
Arjen toiminta miesten ja naisten välillä : Kuvaileva kirjallisuuskatsaus kotitöiden jakaantumisesta (2023)Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet kotitöiden jakautuvan heteronormatiivisissa parisuhteissa niin määrällisesti, ajallisesti kuin kotityötyypillisesti yhä sukupuolen mukaisesti. Tasa-arvoisten asenteiden näkyminen työmarkkinoilla, koulutuksessa ja politiikassa herätti kysymyksen siitä, miksi kotityöt jakaantuvat yhä epätasaisesti heteronormatiivisten pariskuntien välillä. Kotitöiden epätasa-arvoisen jakaantumisen on todettu olevan etenkin naisten hyvinvointiin negatiivisesti vaikuttava tekijä. Tutkimuksen tavoitteena on koota yhteen aiempien tutkimuksien tuloksia sukupuolten välisestä kotityön jakaantumisesta sekä kuvata millaiset tekijät ja ilmiöt voivat vaikuttaa kotitöiden jakaantumiseen. Tutkimus toteutettiin kuvailevana kirjallisuuskatsauksena. Tutkimuksessa pyrittiin vastamaan asetettuihin tutkimuskysymyksiin aiemmista tutkimuksista luodun synteesin avulla. Aineiston hankinta toteutettiin ilman tiukkoja rajoituksia ja aiheeseen sopivien hakusanojen avulla. Kandidaatintutkielman suppeuden takia tutkielmassa tarkasteltiin vain samassa kotitaloudessa asuvia aikuisia heteropareja. Tässä tutkimuksessa selvisi, että naiset tekevät yhä noin 60 prosenttia kotitöistä ja miehet noin 40 prosenttia. Ajallisesti miesten ja naisten kotitöihin käyttämä ero oli 37 minuuttia. Naisille yleisimpiä kotitöitä olivat ruoanlaitto sekä siivoaminen ja miehille erilaiset piha- ja huoltotyöt. Kotitöiden jakautumiseen vaikuttavia tekijöitä tunnistettiin useita. Esimerkiksi ansiotulot, koulutus, elämänvaiheen muutokset, kuten ruuhkavuodet, perhevapaat sekä poliittiset päämäärät selittivät työnjaon jakaantumista ja sen epätasaisuutta. Tasainen työnjako oli todennäköisempää, mikäli ammatillisten asemien ja ansiotulojen välillä ei ollut suuria eroja. Kotitöiden epätasainen jakaantuminen on monien tekijöiden summa ja siksi yksilö- tai yhteiskunnallisella tasolla jakaantumiseen voi olla vaikea puuttua.
-
(2017)Ambitions. The main focus of this research is to study links between attributions and self-esteem from young adults` point of view. The framework for this research is in Susan Harter`s theory of self-esteem and Bernard Weiner`s attribution theory. The topic for this study developed from my personal interest towards social psychology and its many phenomena. When becoming a teacher, I feel the need to be on top of this topic since self-esteem is the basis for one's actions. In this research, the goal is to develop means to support children and adolescents` self-esteem. Previous research proves that negative attributes towards themselves are connected to low self-esteem whereas persons with strong self-esteem do not feel the need to blame themselves when experiencing a failure. Methods. I executed this bachelor`s thesis as a quantitative research, where I analyzed Risto Hotulainen and Kristiina Lappalainen`s (2012) control research material. The people participating in this research were 30-year-old young adults, who were sent a questionnaire in December 2012. This questionnaire was answered with 167 young adults during spring 2013. In this research, I compared the control research`s four attribution groups` averages and dispersions ergo variances in social, study and work-related situations. I studied the possibility to statistically recognize the significant differs between these groups. As my method, I used variance analysis. Results and conclusions. The research indicated that the group with attributions towards themselves, had statistically significant lower self-esteem experiencing failure comparison to the other attribution groups. This means that when a person accuses himself in experiencing failure, he has low self-esteem. The same result occurs in both study and work-related situations. This result supports my theory's summary. In these results' point of view, it is reasonable to state that supporting ones` self-esteem and the formation of attributions is important. Throughout this, it is possible to build ones` self-esteem and motivation, which fosters for example learning. It is crucial for teachers to recognize attributions and their meanings to self-esteem because one's well-being develops when self-esteem is being established.
-
(2023)Nykyään digitaalisen pelaamisen suosio on suurta, sillä 10–75 vuotiaista suomalaisista yli 80 % pelaa digitaalisia pelejä ainakin joskus ja yli 65 % aktiivisesti. Väestötasolla tarkasteltuna ilmiö on siis tavallinen. Pelaamisen yhteyksistä hyvinvointiin on keskusteltu kasvattajien keskuudessa ja mediassa jo pitkään. Aiheesta on myös tehty aiempaa tutkimusta. Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli kerätä yhteen digitaalisen pelaamisen ja hyvinvoinnin väliset yh-teydet, jotta kasvattajat voivat käyttää kerättyä tietoa hyväkseen suunnitellessaan terveellistä pelikasvatusta. Digitaalisen pelaamisen merkityksestä hyvinvoinnille löytyi tutkimuksista sekä positiivisia että negatiivisia puolia. Näitä positiivisia ja negatiivisia yhteyksiä tarkasteltiin erikseen peilaten niitä kolmeen eri hyvinvoinnin osa-alueeseen. Tutkimus toteutettiin kuvailevana kirjallisuuskatsauksena. Aineisto koostui useista erilaisista lähteistä, joissa käsiteltiin tutkittavaa ilmiötä. Eri lähteitä käyttäen saatiin muodostettua kokonaisuus, joka vastaa tutkimuksen tarkoitusta ja vastaa tutkimuskysymykseen. Tutkimuksen tuloksina löytyi monia erilaisia yhteyksiä digitaalisen pelaamisen ja hyvinvoinnin välillä. Tutkimuksessa hyvinvointi oli jaettu kolmeen eri osa-alueeseen, jotka olivat psyykkinen-, fyysinen- ja sosiaalinen hyvinvointi. Pelaamisen vaikutuksia tarkasteltiin sekä positiivisesta että negatiivisesta näkökulmasta ja niitä peilattiin jokaiseen hyvinvoinnin osaan erikseen. Tulosten perusteella digitaalisen pelaamisen voi nähdä sekä hyvinvointia tukevana että sitä haittaavana tekijänä. Negatiiviset vaikutukset linkittyivät yleensä ongelmapelaamisen ympärille. Positiiviset yhteydet olivat havaittavissa silloin, kun pelaaminen ei haitannut muuta elämää. Tulosten perusteella voidaankin todeta, että kasvattajan on mietittävä tilannekohtai-sesti, miten rakentaa lapsen pelikasvatus hyvinvointia tukevaksi.
-
(2021)Vuoden 2020 keväällä koronaviruspandemian leviämisen rajoittamiseksi päätettiin muiden toimien ohella keskeyttää lähiopetuksen järjestäminen perusopetuksessa, toisella asteella sekä korkeakoulutuksessa ja opetusta jatkettiin mahdollisuuksien mukaan etänä. Suomessa neljännesmiljoona korkeakoulututkintoa suorittavaa opiskelijaa joutui näiden toimien seurauksena siirtymään etäopiskeluun kesken lukukauden. Pandemia ja etäopiskelu jatkuvat edelleen ja opiskelijoiden tilanteesta on uutisoitu varsin runsaasti. Opiskelijat ovat myös osallistuneet uutisoinnin yhteydessä käytyyn verkkokeskusteluun aktiivisesti. Tässä tutkimuk-sessa selvitetään millaisia kokemuksia korkeakouluopiskelijoilla on koronapandemian myötä lisääntyneestä etäopiskelusta ja sen vaikutuksesta heidän hyvinvointiinsa. Aikaisemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että tilanteella on ollut huomattava vaikutus opiskelijoiden hyvinvointiin ja esimerkiksi Helsingin yliopistossa uupuneiden opiskelijoiden määrä on jopa kolminkertaistunut aikaisempiin vuosiin verrattuna. Tutkimuksen aineisto muodostui Yle-uutisten verkkosivuilla vuosina 2020 ja 2021 julkaistujen etäopiskelua käsittelevien uutisartikkelien yhteydessä käydystä verkkokeskustelusta ja etenkin etäopiskelua ja hyvinvointia käsittelevistä kommenteista (N=95). Aineistosta etsittiin kertomuksia etäopiskeluun ja hyvinvointiin liittyvistä kokemuksista narratiivisen analyysin keinoin Ylijoen (2005) käyttämää analyysitapaa mukaillen. Usean lukukerran aikana aineistosta hahmottuvista narratiiveista muodostettiin etäopiskelun vaikutusta hyvinvointiin kuvaavia tyyppikertomuksia. Suurin osa verkkokeskusteluun sisältyvien kommenttien sisältämistä narratiiveista (n=64) kuvasi koronapandemian myötä lisääntyneen etäopiskelun vaikuttaneen hyvinvointiin heikentävästi. Pienempi osa kommenttien sisältämistä narratiiveista (n=32) kuvasi hyvinvoinnin lisääntyneen etäopiskelun myötä. Nämä tulokset vahvistivat aikaisempien tutkimusten tuloksia, joiden mukaan opiskelijoiden hyvinvointi on enimmäkseen heikentynyt lisääntyneen etä-opiskelun myötä. Aikaisemmista tutkimuksista poiketen kommenteista löytyi myös huomattava määrä toisen henkilön asemaan samaistuvia tai näitä asemia havainnoivia narratiiveja (n=47), jotka nimettiin siltoja rakentaviksi kertomuksiksi. Suurin osa korkeakouluopiskelijoista kokee koronapandemian myötä lisääntyneen etäopiskelun vaikuttaneen hyvinvointiinsa negatiivisesti ja harvempi kokee sen vaikuttaneen hyvinvointiinsa positiivisesti. Opiskelijat kuitenkin usein osoittavat ymmärtävänsä omasta kokemuksestaan poikkeavia kokemuksia ja suhteutuvat niihin empaattisesti ja samaistuen.
-
(2016)The aim of this thesis was to understand the meaning of a concept Ecosocial Approach to Well-Being (EAW). It is a new holistic and multidisciplinary theory of well-being. This theory occurs in the latest Finland’s national curriculum. Besides studying the concept of ecosocial well-being the goal of this thesis is also to examine the relation between Home Economics and Ecosocial Approach Well-Being. There was drawn a comparison between the concept of EAW and theory of Human ecology which is one of the dominant theories within home economics field. The aim was not only to outline phenomenon within this concept and elements belonging to it but also to understand Home Economics as a disciplinary. A formal concept analysis was made to a concept Ecosocial Approach to Well-Being. The concept analysis helps to outline, understand and clarify the connection between concepts with similarities and to understand the lingual characteristics in concepts. In this thesis this similar concept was sustainable development. The model of concept analysis which was followed in this thesis includes examination of the concept and the chosen theoretic framework and finally connecting the results into the conversation of substance in disciplinary field. There were articles of EAW analyzed which were published in educational journals. The theoretic framework was mainly professor Turkki’s view on Human Ecology theory. According to analysis both the EAW and Human Ecology theory are based on system theoretical thinking. Both theories have a broad value basis, they are multidisciplinary and interdisciplinary. Theories were connected with the aim to integrate factors to whole and the aim to secure good life. A person with ecosocial approach to well-being aspires for moderate sustainable lifestyle and he understands the interdependence between environment and other people. Everything is interdependent from the environment in this systemic wholeness where economics, human and ecology are united together. As a theory the EAW measures well-being and changes of it (Salonen & Konkka, 2015). Both the EAW and the Human Ecology theory strive for well-being which can be seen as a tension between one’s responsibility and liberty.
-
(2021)Tiivistelmä - Referat - Abstract Tavoitteet. Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää yksin asuvien ensimmäisen vuoden kotitalousopettaopiskelijoiden kokemuksia arjesta ja sen aikatauluttamisesta kiireen keskellä. Siirtymävaiheessa olevat opiskelijat opettelevat uusia rutiineita, sekä sopeutumaan uusiin arjen haasteisiin. Miten opiskelijat onnistuvat muodostamaan uusia rutiineita kiireisen arjen keskellä? Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että ajankäytön hallinta on yksi nyky-yhteiskuntamme tärkeimpiä kotitalouden taitoja. Nuoruudessa omaksutut elämäntavat, ihmissuhteet ja koulutusuran valinta luovat perustan aikuisiän hyvinvoinnille. Tutkimuksessa tarkastellaan opiskelijoiden arjen aikatauluttamista, sekä rytmien ja rutiinien rakentumista opintojen alkuvaiheessa. Menetelmät. Tutkimus toteutettiin laadullisen tutkimuksen keinoin. Aineiston keruumenetelmänä oli puolistrukturoitu teemahaastattelu, sekä ajankäyttölomake. Ajankäyttölomaketta käytettiin yhtenä keinona rikastuttaa haastateltavien kanssa käytyä kerskuskeltua. Yksilöhaastattelut suoritettiin huhtikuussa 2019 Helsingin yliopiston keskustakampuksen tiloissa. Haastatteluun osallistui viisi ensimmäisen vuoden kotitalousopettajaopiskelijaa, jotka valikoituivat heidän opintovuotensa perusteella. Ensimmäisen vuoden opiskelijat ovat siirtymävaiheessa, jolloin arki ei ole päässyt täysin rutinoitumaan. Haastattelut nauhoitettiin, sekä tämän jälkeen litteroitiin. Aineiston analyysi tapahtui ensin teemoittelun kautta, josta siirryttiin sisällönanalyysiin. Tulokset ja johtopäätökset. Tulosten mukaan aikatauluttaminen aiheutti sekä positiivisia, että negatiivisia tuntemuksia opiskelijoissa. Positiiviset vaikutukset olivat suunnitelman luoma järjestys, vapaa-ajan muodostuminen arjen keskelle, virallisten menojen muistaminen sekä madaltunut kynnys aloittaa itsenäinen opiskelu. Subjektiivinen kokemus omasta ajan hallinnasta oli merkittävässä roolissa, jos opiskelija koki hallitsevansa aikatauluttamisen ei hän myöskään kokenut kiireen tunnetta. Negatiivisina vaikutuksina näyttäytyi kiireen, väsymyksen ja stressin tunteet sekä vapaa-ajan riittämättömyys että ahdistuneisuus. Opiskelijoilla oli yhtenäinen päivärytmi, joka sisälsi samoja rutiineita muiden kanssa. Tulosten mukaan siirtymävaihe sisältää yhteneväisyyksiä, sekä eroavaisuuksia opiskelijoiden arjessa, jossa kiire ja aikapula ovat yksilöllisiä kokemuksia.
-
(2020)Tavoitteet. Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää erityisopettajien kokemuksia oppilaiden hyvinvoinnista ja arjen taitojen tukemisesta. Tutkimukset osoittavat, että hyvinvointi edistää oppimista sekä elämänhallinta ja arjen hallinnan taidot tuottavat hyvinvointia. Hyvinvointi ja arjen hallinta sitoutuvat spiraalimaisesti toisiinsa. Perusopetuksen yhtenä tehtävänä on lisätä yksilöiden hyvinvointia sekä tukea erityisesti heikosti arkea hallitsevia oppilaita koulupolullaan. Suomalaisessa peruskoulussa haasteena on koulupudokkaiden lisääntyvä määrä. Syrjäytymisen tutkimuksessa on todettu elämänhallintataitojen tukevan kiinnittymistä yhteiskuntaan. Mitä koulu voi tehdä tukeakseen koulupudokkaiden kiinnittymistä kouluun. Tämän tutkimuksen tulokset antavat tietoa erityisopettajien kokemuksista niistä tekijöistä, jotka tukevat arjen hallinnan taitojen sekä hyvinvoinnin kehittymistä. Tulokset antavat myös tietoa siitä, miten erityisopettajat toteuttavat arjen hallinnan ja hyvinvoinnin tukea. Menetelmät. Tutkimus toteutettiin laadullisella menetelmällä. Tutkimuksen aineisto kerättiin haastattelemalla kolmea erityisopettajaa, jotka etsittiin lumipallo-menetelmällä. Haastattelut toteutettiin teemahaastatteluina ja tulokset analysointiin sisällönanalyysinä. Tulokset ja johtopäätökset. Erityisopettajat mainitsivat oppilaiden arjen hallintaa ja hyvinvointia tukeviksi tekijöiksi turvallisen aikuissuhteen, kyvyn noudattaa aikatauluja, virikkeellisen vapaa-ajan, kyvyn tunnistaa omat tarpeet sekä riittävän levon. Erityisopettajat tukivat hyvinvointia seuraavia arjen taitoja vahvistamalla; sosiaaliset keinot ja konkreettiset keinot. Sosiaalisia keinoja ovat keskustelu ja ohjata tämän kautta oppilasta kiinnittämään huomiota omiin valintoihin koskien mm.lepoa,ruokailua ja liikuntaa. Erityisopettajat käyttivät seuraavia konkreettisia keinoja arjen taitojen vahvistamiseksi: pienet välipalat, kuvatuki, harjoitteet ja toiminnan ohjausta tukevat julisteet ja kuvat. Erityisopettaja voi tukemalla arjen taitoja tukea oppilaan hyvinvointia. Lähtökohtaisesti kaikki nämä tuen muodot pohjautuvat erityisopettajan ja oppilaan vuorovaikutussuhteeseen.
-
(2023)Tämän tutkielman tavoitteena on nivoa yhteen koronapandemian vuoksi etäopiskeluun siirtymisen negatiiviset sekä positiiviset vaikutukset opiskelijoiden hyvinvointiin ja voimavaroihin. Lisäksi tavoitteena on löytää ne asiat ja tekijät, mitkä vaikuttivat hyvinvointiin ja voimavaroihin etäopetuksessa. Kandidaatin tutkielma on systemaattinen kirjallisuuskatsaus, jossa systemaattisesti haetuista artikkeleista pyrittiin muodostamaan kokonaisuus etäopetuksen mukana tuomista vaikutuksista opiskelijoiden hyvinvointiin ja voimavaroihin. Artikkeleiksi valikoitui kahdeksan kvantitatiivista tutkimusta, jotka kaikki koskettivat suomalaisia korkeakouluopiskelijoita. Tutkimuksissa oli myös muita maita, mutta ainoastaan Suomea koskettavaa dataa hyödynnettiin tähän katsaukseen. Aineisto kerättiin kolmesta tietokannasta, joita oli Pro Quest University of Helsinki, EBSCOhost sekä Web of sciences. Haut tietokantoihin erosivat hiukan toisistaan, koska samat hakusanat eivät tuottaneet tuloksia kaikissa hakukannoissa. Aineiston analysoinnissa menetelmänä käytettiin sisällönanalyysiä. Osa opiskelijoista koki etäopetukseen siirtymisen kuormittavana, koska se toi mukanaan uusia haasteita ja ongelmia, eikä opiskelijoilla ollut tarvittavia taitoja kohdata uusi opiskelutapa, jolloin voimavarat koettiin riittämättömiksi. Opiskelijat kohtasivat vaikeuksia ajanhallinnassa, kommunikoinnissa opiskelijoiden sekä opettajien kanssa, keskittymisessä sekä opiskeluympäristön kasaan saamisen kanssa. Näiden nähtiin vaikuttavan opiskelijoiden hyvinvointiin ja voimavaroihin kielteisesti, lisäten esimerkiksi stressiä. Yhteisöllisyyden puutteella nähtiin olevan negatiivisia vaikutuksia. Yhteisöllisyyden tunne on yksi psykologisista perustarpeista, joiden tyydyttymisen nähdään edistävän sisäistä motivaatiota opintoja kohtaan, millä on vuorostaan positiivisia vaikutuksia opiskelijoiden hyvinvointiin ja voimavaroihin. Osa opiskelijoista kuitenkin koki etäopetuksen toimivana ratkaisuna, sillä heidän opiskelunsa sujuivat, opintojen joustavuus oli palkitsevaa sekä aikaa säästyi, kun ei tarvinnut matkustaa kampukselle.
-
(2023)Tavoitteet. Tutkimuksen lähtökohtana on selvittää, millä tavalla alan kirjallisuudessa ja - blogeissa kerrotaan positiivisen pedagogiikan mahdollisuuksista vaikuttaa pienten lasten syrjäytymiseen. Ohjaavana ajatuksena on positiivisen pedagogiikan kautta yksilön hyvinvoinnin edistäminen ja syrjäytymisen ehkäisy. Menetelmät. Kirjallisuuskatsaukseni aiheen pohjalta lähdin orientoitumaan lukemalla aiheeseen liittyvää kirjallisuutta, artikkeleita, blogeja, aiempaa kurssimateriaalia, sekä somen lähteitä. Aineisto rajautui teoksiin, joissa esiintyy syrjäytymiseen vaikuttavat tekijät lapsuudessa, syrjäytymisen ehkäisy ja siihen vaikuttavat tekijät lapsuudessa, positiivinen psykologia lapsuudessa ja sen vaikutukset kehitykseen, sekä positiivinen pedagogiikka syrjäytymisen näkö-kulmasta. Tulokset ja johtopäätökset Positiivinen pedagogiikka korostaa vuorovaikutuksen roolia lasten oppimisessa. Tutkimuksen mukaan lasten tunteiden säätely perustuu onnistumisen kokemuksiin aikuisen tuella. Kirjallisuuden kautta kävi ilmi stressin vaikuttavuus haitallisesti pienten lasten aivojen kehitykseen, ja se, kuinka turvallinen ympäristö on tässä keskeinen tekijä. Positiivisen pedagogiikan keinot voivat ehkäistä syrjäytymistä keskittymällä aikuisen tukemiseen tunteiden säätelyssä ja tarjoamalla systemaattista harjoittelua tunnetaitojen kehittämiseen varhaislapsuudessa. Lisäksi on tarpeen jatkaa tutkimusta ja kehittää käytännön toimen-piteitä syrjäytymisriskissä olevien lasten tukemiseksi.
-
(2022)Tavoitteet. Tutkimuksen tarkoituksena on selvittää hyvinvoinnin tekijöitä käsitöissä. Taustaoletuksena on, että käsityöt vaikuttavat positiivisesti hyvinvointiin. Tutkimus on toteutettu Pölläsen (2017) teorialla, joka perustuu käsitöissä hyvinvoinnin tekijöihin kehossa, materiaaleissa ja välineissä, ajattelun ja tunteiden hallinnassa, tietojen ja taitojen kehittymisessä sekä sosiaalisissa ja kulttuurisissa tekijöissä. Aikaisempien tutkimuksien mukaan käsitöiden tekeminen rentouttaa ja auttaa käsittelemään elämässä olevia stressaavia asioita tai tapahtumia. Käsitöiden tekemisen avulla koetaan nautintoa, parannetaan tekijöiden itseluottamusta, tuodaan esille omaa persoonallisuutta ja mielipiteitä. Käsitöiden avulla tunnetaan elämänhallinnan tunteita, kun käsitellään materiaaleja, laitteita ja tehdään eri tekniikoita. Käsityöt auttavat luomaan yhteenkuuluvuuden tunteita läheisten ihmisten välillä tehtyjen tuotteiden kautta. Menetelmät. Tutkimukseen osallistui seitsemän käsityönopettaja opiskelijaa, joilla on tietoa ja kokemusta käsitöiden tekemisestä. Tutkimus toteutettiin avoimella kyselylomakkeella, johon tutkimuksen vastaajat pääsivät vastaamaan anonyymisti. Aineisto analysoitiin sisällönanalyysi menetelmällä. Tulokset ja johtopäätökset. Tutkimuksesta selvisi, että käsityönopettaja opiskelijat käyttävät eri aistejaan käsitöiden tekemisessä havaitsemaan käytettäviä materiaaleja, miltä ne tuoksuvat tai tuntuvat iholla. Meditatiivisen tilan he saavuttavat rytmin tai toistuvan liikkeen avulla, jota tapahtuu neuloessa. Materiaalien eri värit tai kuviot ja välineiden avulla kokeiltavat erilaiset tekniikat toimivat inspiraatioina käsitöiden tekemiseen. Ajattelun ja tunteiden hallinnassa käsityöt auttavat rauhoittumaan ja käsittelemään vaikeita tai haastavia tilanteita helpommin, sillä käsitöiden tekeminen auttaa ajatuksia kulkemaan selkeämmin ja ajattelun prosessi helpottuu. Henkilökohtaisten tietojen ja taitojen kehittyminen näkyi heillä vaikeampien tai haastavampien tuotteiden tekemisenä, koska heidän visuaalinen ja tekninen osaamisensa sekä ongelmaratkaisukykynsä ovat kehittyneet tehtyjen käsitöiden mukana. Sosiaalisten ja kulttuuristen tekijöiden vastauksissa käsitöitä oli opittu joltain tai nähty jonkun tekevän niitä, joka oli innostanut käsitöiden tekemiseen. Opitut tiedot ja taidot välittyvät heidän tekemissään töissä, joihin saattaa liittyy muistoja, jotka välittyvät ja näkyvät heidän tekemissään tuotteissa.
-
(2020)Tiivistelmä - Referat - Abstract Lapsen hyvinvoinnin tukeminen on varhaiskasvatuksen tärkeimpiä tehtäviä. Positiivinen pedagogiikka on tieteenala, joka pyrkii löytämään keinoja, joilla voidaan parantaa lasten hyvinvointia ja oppimista. Positiivisen pedagogiikan tavoitteena on rakentaa lapselle paras mahdollinen kasvualusta, keskittyen lapsessa olevaan hyvään ja vahvistaa uskoa lapsen kykyihin sekä omaan potentiaaliin. Aiempien tutkimusten mukaan positiivisen pedagogiikan menetelmillä voidaan vaikuttaa myönteisesti niin lasten kuin aikuisten hyvinvointiin. Tutkimuksella halutaan tuoda esiin niitä käytännön menetelmiä, joilla voidaan erityisesti tukea lapsen hyvinvointia varhaiskasvatuksessa. Tutkimuksen toinen tavoite on kuvata, minkälaisia vaikutuksia positiivinen pedagogiikka on tuonut koko toimintayhteisöön. Tutkimus on luonteeltaan laadullinen ja sen tutkimusaineisto on kerätty sähköisellä kyselyllä. Tutkimushenkilöt valikoituivat sattumanvaraisesti sosiaalisen median kautta. Vastaajia oli 9, joista jokainen on varhaiskasvatuksen opettaja. Tutkimuksen aineisto on analysoitu aineistolähtöisellä sisällönanalyysillä. Tulosten mukaan hyvinvointia voidaan tukea vahvuuksiin keskittymällä, lapsen tunnetaitoja kehittämällä, myönteistä ilmapiiriä luomalla sekä panostamalla lapsilähtöiseen toimintaan. Käytännössä menetelminä ovat pääosin positiivinen ajattelutapa, keskittyminen hyvään ja kannustaminen. Erilaisia materiaaleja käytetään erityisesti luonteenvahvuuksien ja tunnetaitojen harjoittelun tukena. Positiivinen pedagogiikka on parantanut ilmapiiriä sekä koko ryhmän yhteishenkeä. Lasten sosiaaliset taidot ovat kehittyneet ja kiusaaminen on vähentynyt. Lasten itsetunnon koettiin nousseen, jonka vaikutuksesta he uskalsivat tuoda rohkeammin omia mielipiteitään esiin. Positiivinen pedagogiikka antoi välineitä varhaiskasvatuksen arjen haastaviin tilanteisiin sekä yhteistyöhön lasten huoltajien kanssa.
-
(2018)Making crafts is often connected to improved wellbeing and previous studies in this field have shown that crafts support the makers’ wellbeing. Mental health issues are very common among youth and they can lead to social exclusion which has lately been on display a lot in the public forum. The intention of this study was to examine the therapeutic effects of crafts and their possible connections to youth’s mental health and its progress. The study mission is to find out the therapeutic factors in the crafting process and their effects on youth’s mental health. This study is a descriptive literature study. I collected versatile material consisting of different academic and reliable publications. To collect the material I availed the database of Helka and the Google Scholar search engine. As keywords I used the ones mentioned below and their combinations. I chose 21 academic publications, availing most of them concisely. This study showed that the craft process has several factors that can improve youth’s mental health. These factors have versatile effects which can be connected to the challenges in the day-to-day life of the youth. The most notable effects are related to individuals – the development of self-esteem, self-image and self-confidence and also many life skills, such as emotional, interaction and coping skills. Based on this literature study, crafts can play a part in improving mental wellbeing and lower the risk of developing a mental health disorder.
-
(2019)My Bachelor’s Thesis´s research assignment was about solving how Self-Determination Theory has used in examination of motivation and well-being in the working life context and how literature have defined these concepts and also are these concepts in connection with each other. I defined motivation according to Self-Determination Theory. Deci’s and Ryan’s Self-Determination Theory divides motivation to intrinsic and extrinsic motivation and amotivation (Ryan & Deci, 2000, s. 71-72). Self-Determination Theory have used before in examination of motivation and well-being (Ryan and Deci, 2000, s. 69) so I assumed that these concepts are connected. I defined well-being according to Terveyden ja hyvinvoinnnin laito’s definition where well-being is divided to individual and communal level well-being and three well-being´s dimensions: health, material and subjective well-being. I did my bachelor’s thesis in systematic literature review where I searched results specific as possible to my research questions in five different keyword combinations. I used Helsinki University Library’s Helka Finna – search engine to get results and at first, I chose articles according to their titles. I chose 20 articles according to their titles and after that I chose 8 articles according to whole text. I used content analysis to analyse those parts of the articles that address theories. Self-Determination Theory was used in examination of motivation and well-being in the working life context in motivational profiles, employee’ outcomes and in health. Also, in examination health behaviour Self-Determination theory was used but not in the working life context. In the Articles, motivation is divided to intrinsic and extrinsic motivation or autonomous and controlled motivation. Self-Determination continuum and regulations were used differently. In all articles but one, well-being is seemed only health centered. That one article where well-being was defined, well -being is seen more multidimensional than in those other seven articles. It seemed that Self-determination theory, motivation and well-being has quite strong connection according to my research.
-
(2020)Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, minkälaisia joogainterventioita on suoritettu vuosien 2016–2020 välillä varhaiskasvatuksen ympäristöissä. Aiemmissa tutkimuksissa on havaittu joogainterventioien kehittävän erityisesti lasten itsesäätelytaitoja. Itsesäätelyn on huomattu olevan yksi tärkeimmistä taidoista, joita lapsille voidaan opettaa, sillä ne ennustavat voimakkaasti tulevaa koulumenestystä, elinkaarta ja hyvinvointia. Varhaiskasvatuksessa on tarpeen kehittää tietoisesti hyvinvointikasvatuksen keinoja. Tutkimuksen tavoitteena on tarkastella, voidaanko joogan avulla tukea kasvatusta, jossa vahvistetaan hyvinvointia fyysisellä, psyykkisellä ja emotionaalisella alueella. Tutkimus tarkastelee aineistoa myös Decin ja Ryanin (2000) itseohjautuvuusteorian kautta, eli sisäsyntyisen motivaation sekä kolmen psykologisen perustarpeen, vapaaehtoisuuden, pystyvyyden ja yhteenkuuluvuuden tyydyttymisen näkökulmasta. Tutkimus on systemaattinen kirjallisuuskatsaus, mikä on laadullista tutkimusta. Katsauksessa tutkittiin yhdeksää elektronisissa aineistoissa julkaistua vertaisarvioitua tutkimusartikkelia, jotka kaikki olivat englanninkielisiä. Suomessa aiheesta ei ole julkaistu yhtään tutkimusta, lukuun ottamatta muutamaa Pro gradu-työtä. Artikkelit olivat viimeisen neljän vuoden ajalta, ja toteutettu 3-7 vuotiaiden lasten tai heidän opettajiensa keskuudessa varhaiskasvatuksen ympäristöissä. Aineistossa osassa tutkimuksia keskityttiin opettajien, osassa lasten omiin kokemuksiin, osassa molempiin ja lisäksi vanhempien kokemuksiin sekä ADHD- ja traumaoireiden vähentämiseen. Lasten jooga vahvistaa itsesäätelytaitojen, kuten tyyntymisen oppimisen sekä vuorovaikutuksen ja fyysisten taitojen kehitystä. Lapset kokevat joogan tuovan positiivisia tuntemuksia. Opettajien tarve kontrolloida lasten omaehtoista kehollisten tuntemusten ilmentämistä näyttää vähentävän lasten sitoutumista ja motivaatiota. Lasten joogan avulla voidaan tukea varhaiskasvatuksen ympäristöissä sisäsyntyistä motivaatiota sekä autonomian, pystyvyyden ja yhteenkuuluvuuden tarpeiden tyydyttymistä emotionaalisella ja fyysisellä tasolla.
-
(2021)Käsityöhön liitetään usein ajatuksia hyvinvoinnista ja terapeuttisuudesta. Tämän kirjallisuuskatsauksen tavoitteena on tarkastella käsityön hyvinvointia tuottavia elementtejä sekä käsityön käyttöä terapiassa ja kuntoutuksessa mielenterveysongelmien hoidossa. Tutkimus toteutettiin narratiivisena kirjallisuuskatsauksena. Aineistoksi hyvinvoinnin osuuteen valittiin 5 vertaisarvioitua artikkelia, joissa kuvataan sekä käsitöiden vaikutusta psykologiseen hyvinvointiin ja sosiaalisiin suhteisiin että niitä fysiologisia reaktioita, joita käsitöiden tekeminen saa aikaan kehossa. Terapian ja kuntoutuksen osuuteen valittiin yhteensä 6 vertaisarvioitua artikkelia keskittyen käsityömenetelmien käyttöön taideterapiassa ja toimintaterapiassa sekä työpajatoiminnassa. Aineiston mukaan käsityö vaikutti harrastajien hyvinvointiin monen eri osa-alueen kautta. Sen lisäksi, että käsitöiden tekeminen lievitti stressiä, tarjosi voimauttavia kokemuksia sekä auttoi negatiivisten tunnetilojen hallinnassa, oli se myös identiteettiä muokkaava tekijä, antoi mahdollisuuden oppimiseen ja tuki henkilökohtaista kasvua läpi elämän. Käsitöiden tekemiseen liitettiin vahvasti sosiaalinen ulottuvuus, joka ilmeni paitsi yhteisöllisissä käsityöryhmissä myös siinä, kuinka tehtyjä esineitä annettiin lahjaksi läheisille. Käsitöiden ja erilaisten käsityömenetelmien käytöstä terapiassa oli löydettävissä vain vähän tutkimustietoa ja tehdyt tutkimukset keskittyivät taide- ja toimintaterapiaan sekä kuntouttavaan työpajatoimintaan. Hyvin usein tutkimuksissa käsityö niputettiin yhteen muiden luovien menetelmien kanssa. Käsitöiden rooli taideterapiassa jäi toissijaiseksi perinteisemmille taidemuodoille, ja toimintaterapiassa painotus oli nykyään siirtynyt lääketieteellisesti tehokkaiksi todennettaviin menetelmiin. Työpajatoiminnassa käsitöitä käytettiin kuntoutumisen apuna tukemaan asiakkaiden elämänhallintaa ja paluuta työelämään.
-
(2019)The aim of this study was to examine what kind of therapeutic effects the crafts have and how the crafts are used in therapy and as a therapeutic tool. Another aim of this study was to investigate and analyse what kind of therapeutic outcomes doing crafts may lead to. The research questions utilized in this study were: 1. How are crafts used as therapy and therapeutic activity? 2. What kind of therapeutic effects does the literature have on crafts? Previous studies have shown that crafts have a positive impact on overall well-being. Doing crafts has been stated to reduce stress and improve life management. Studies have found crafts to ease feelings of pain or grief, and therefore not letting the negative emotions dominate life of an individual. According to the studies, doing crafts allow an individual to pass all the negative emotions for a moment to be processed later during more suitable timing. Based on research on the subject, crafts have been identified as one of the tools to increase well-being and quality of life. Crafts can be used as a therapy or as a part of therapy. In this study, literature is used to describe how crafts are used in therapy and as form of a therapy and what therapeutic effects crafts have. The research was carried out as a descriptive literature review. The research material was collected in spring 2019 from the Helka library and Ethes database. Earlier studies and published articles on the subject were utilized as references. The material was reviewed, and answers were provided to the research questions. According to the literature review, crafts were used both as a therapy and as a therapeutic tool. By making crafts, the makers felt that things in life could be influenced and that crafts get to the makers a way to escape to their own world, with their own thoughts and feelings. Crafts also helped them to become aware of themselves. Crafts seemed to have an influence on the mind, emotions and cognitive skills comprehensively. A positive impact on life management and quality of life was also detected on this study.
-
Katsaus koululaisten hyvinvointiin : Positiivinen pedagogiikka oppilaiden hyvinvoinnin edistäjänä. (2023)Tavoitteet. Tämän tutkimuksen tavoitteena on selvittää jo toteutettujen positiiviseen pedago-giikkaan pohjautuvien interventioiden vaikutuksia hyvinvointiin. Hyvinvoinnin teoreettisen taustan muodostaa PERMA-teoria, jossa hyvinvointi on määritelty viiden elementin mukai-sesti. Nämä viisi elementtiä ovat: positiiviset tunteet, sitoutuminen, ihmissuhteet, merkityk-sellisyys sekä saavutukset. Tutkimuksessa pyritään myös selvittämään eri tutkimusperustai-sia keinoja, joilla näiden PERMA-teorian elementtien kautta on pystytty vaikuttamaan hyvin-vointiin kouluissa. Menetelmät. Tämä tutkimus toteutettiin systemaattisena kirjallisuuskatsauksena, jossa tar-kasteltiin positiivisen pedagogiikan interventioita ja niiden yhteyttä oppilaiden hyvinvointiin. Tutkimuksen aineisto koostuu neljästä vuosina 2016-2022 toteutetuista tutkimuksista. Kol-messa tutkimuksista toteutettiin interventio, joissa toteutettiin erilaisia positiiviseen pedago-giikkaan pohjautuvia toimintamalleja tai pedagogisia menetelmiä. Neljännessä tutkimuksessa mitattiin vahvuuksien opettamisen yhteyttä onnellisuuteen kyselyn avulla. Tutkimuksen ai-neisto analysoitiin laadullisen tutkimuksen sisällön analyysin keinoin. Analyysissa pyrittiin erottamaan interventioiden vaikutuksia hyvinvointiin sekä eri pedagogisia toimintamalleja, joil-la hyvinvointia pystyttiin parantamaan. Tulokset ja johtopäätökset. Kaikilla tutkimukseen valituilla interventioilla oli myönteinen vaiku-tus oppilaiden kokemaan kouluiloon ja hyvinvointiin. Tehokkaina hyvinvointia edistävinä kei-noina nousivat esiin erilaiset oppitunnit, joissa opetetaan esimerkiksi luonteenvahvuuksista tai positiivisista tunteista, yhteistoiminnallinen työskentely ja kummitoiminta sekä opettajan antama positiivinen palaute. PERMA-teorian elementeistä etenkin positiivisiin tunteisiin, ih-missuhteisiin sekä koulutyöhön sitoutumiseen pystytään vaikuttamaan tehokkaasti erilaisin tutkimusperustaisin keinoin. Vahvuusperustaisella ja positiiviseen keskittyvällä opetuksella, jossa huomioidaan yksilön luonteenvahvuudet sekä tuetaan oppilasta riittävästi, on koululais-ten kokemuksien mukaan hyvinvointia lisäävä merkitys.
-
(2016)Objectives. Previous studies have shown that positive psychology interventions have positive outcomes on adults and adolecents well-being. The aim of this study was to investigate what are the effects to children when using positive psychology in comprehensive school. I also wanted to find out how positive psychology can be used in school to support students well-being. Method. The method of this study is a systematic literature review. In this systematic literature review I moved from defining the topic to collect the data and analyzing it. The criteria for the data were conducted to my research questions. My data consists of peer reviewed articles which were available in EBSCOhost-service or free databases from University of Helsinki. Search terms I used were ”positive psychology”, ”intervention” and ”school”. Within my searching criteria I picked six articles published between 2011 and 2013. Every article dealt with positive psychology as a part of teaching in comprehensive school level. Results and conclusions. The results of my research shows that with positive psychology it was possible to get positive effects to childrens well-being at comprehensive school. Childrens satisfaction towards life increased, self-esteem rised and symptoms of stress and depression decreased. The above-mentioned effects were achieved by positive psychology exercises where used methods were drawing, writing, observing and discussion just to name a few. In Finland the study of positive psychology and its possibilities are still rare. Further study about the subject would be really interesting as well as trying to find out how positive psychology could be used in Finnish school context.
-
(2019)Dog-assistance in educational sciences is a relatively new phenomenon. The aim of this descriptive literature review is to research how dog-assistance is been used as a means of teaching. This review also describes how dog-assisted education connects with well-being and learning. The literacy that was used in this descriptive review is mostly from educational sciences. In this review the concept of animal-assistance and dog-assistance are explicated. The concept of learning and motivation have also been described in this literary review. This study was conducted as a descriptive literary review, which means that the phenomenon was viewed in the context of educational sciences. Databases such as Helka and Google Scholar were used to find information of the subject. Many master’s theses and other studies concerning the subject, were used as sources in this review. As a result of this descriptive literacy review it can be said that dogs are used in meny diffe-rent ways as a means of teaching. Dog-assisted activity can be integrated to many subjects in school, for example to physical education, to finnish and to mathematics. Dog´s handler is in essential role in providing quality education. Dog´s can provide emotional support and ac-cording to many studies they have an positive effect on learning and motivation to learn. The presence of dogs can have a positive effect on children´s ability to concentrate and concen-quently to learning. Additionally dogs can have a positive connection to well-being overall.
Now showing items 1-20 of 68