Browsing by Subject "identiteetti"
Now showing items 1-20 of 38
-
(2023)Tämän tutkimuksen tarkoitus on tarkastella aikaisempia tieteellisiä tutkimuksia cosplaysta antaen harrastuksesta todenmukaisen yleiskuvan ja raportoida miten käsityö ilmenee cosplayssa sekä miten harrastus tukee harrastajan identiteettiä. Tutkimuksen menetelmänä toimi narratiivinen kuvaileva kirjallisuuskatsaus. Tutkimusaineisto on koottu kansalliskirjasto finna.fi verkkosivun kautta. Aineistohaku on rajattu vuosille 2018-2023 vertaisarvioituihin englanninkielisiin tieteellisiin julkaisuihin, jotka sisältävät DOI-tunnisteen. Hakusanoina käytettiin tutkimuksessa ”cosplay” AND ”craft*” ja ”cosplay” AND ”identity”. Kriteereiden täyttäneet hakutulokset läpikäytiin ja lähdemateriaaleiksi valikoitui vain selkeästi cosplayta käsittelevät artikkelit, joita oli kahdeksan. Cosplayn käsityöllisyyden ilmenemisen mahdollistajana toimi taloudellinen tuki. Ennen cosplay-puvun tekoa alkoi prosessi pakollisella suunnittelulla, hyvälaatuisten referenssikuvien hakemisella, tarvittavien tekniikoiden opettelulla ja materiaalipohdinnoilla. Käsityö tuli esille useilla tavoin tutkimuksissa kuten vaatteiden, proppien, peruukkien ja meikkauksen yhteydessä. Cosplay tukee harrastajan identiteettiä sosiaalisten suhteiden ja hyväksyvän yhteisöllisyyden avulla. Cosplay ja crossplay mahdollistavat oman identiteetin tarkastelun ja yhdessä artikkelissa tuli esille oman uskonnon yhdistäminen cosplay-pukuun, mikä voi olla suuri osa omaa identiteettiä.
-
(2023)Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, millaista diskurssia yhteiskunnallinen ja poliittinen keskustelu tuottaa työväenluokasta ja duunariammattilaisuudesta. Aihe koskee läheisesti myös toisen asteen ammatillista koulutusta, jossa duunarit pääosin hankkivat osaamisensa. Tutkimuksessa oli oletuksena, että työväenluokkaisuutta ja duunareita koskevaan diskurssiin sisältyisi vähintään jossain määrin sellaisia negatiivisia asenteita ja stigmoja, jotka heijastuvat duunareiden kokemukseen yhteiskunnan jäsenyydestä ja työntekijyydestä. Tutkimuksen aihe kytkeytyi ammattien väliseen tasa-arvoon ja duunariammattien arvostukseen. Tässä kvalitatiivisessa tutkimuksessa painottui duunareita ja työväenluokkaa koskeva osaaminen, sivistys, identiteetti ja ideologia. Niitä koskevia asenteita ja kokemusta selvittävä tutkimus perustui kriittiseen diskurssianalyysiin. Kontekstina toimi luokkaistuminen ja työväenluokkaisuus, ammattien luokittelu sekä poliittiset diskurssit. Tutkimusaineisto koostui kolmesta Suomen eduskunnan täysistuntopöytäkirjasta ja edelleen niihin kirjatuista puheenvuoroista. Täysistunnot koskivat hallituksen esitystä oppivelvollisuusiän pidentämiseksi (HE 173/2020 vp). Diskurssianalyysi osoitti, että ymmärrystä ja jopa kunnioitusta duunariammatteja kohtaan löytyy puoluerajoista riippumatta. Duunarityötä puolustettiinkin puoluepoliittisten jakolinjojen sijaan enemmän omakohtaisuuteen perustuvien kokemusten perusteella. Negatiiviset diskurssit syntyivät usein tahattomasti tai ajattelemattomasti, johon osittaisena syynä oli diskurssien uusintaminen, joka edusti vakiintunutta tapaa puhua duunareista. Ideologiaa koskeva retoriikka oli sen sijaan vahvaa ja värikästä, joka perustui usein työväenluokan historiaan. Lisäksi köyhyyden ja huono-osaisuuden stigmat varjostivat duunarityön ammattilaisista ja työväenluokasta tuotettuja argumentteja. Yhteiskunnan keskiluokkaistumisesta huolimatta ammatteihin ja koulutusasteeseen perustuva luokkaistaminen on edelleen tyypillistä poliittisessa keskustelussa. Tämä toteutuu ääneen lausuttujen diskurssien välityksellä. Työväenluokkaisiin arvoihin ja ideologiaan kohdistuvat diskurssit välittyvät myös heihin, kenellä ei ole duunarityöstä huolimatta yhteyttä työväenluokan poliittiseen ideologiaan ja historiaan.
-
(2021)Tavoitteet. Tässä kandidaatin tutkielmassa selvitetään Suomeen muuttaneiden italialaisten ruokatottumuksia ja niiden muuttumista Suomessa asuttuna aikana. Ruokatottumukset ovat tapoja ja toimintaa ruoan ympärillä, mihin lukeutuvat esimerkiksi raaka-aineiden valinta, ruo-anvalmistus ja ateriointi. Tämän tutkimuksen tavoitteena on selvittää, mitkä haastateltavien ruokatottumukset ovat muuttuneet, mistä ruokatottumuksista he ovat pitäneet kiinni ja mitkä tekijät selittävät näitä muutoksia ja muuttumattomuutta. Menetelmät. Tutkimuksen aineisto kerättiin haastattelemalla viittä Suomessa asuvaa italia-laista. Haastattelut toteutettiin yksilöteemahaastatteluina maaliskuussa 2020. Kerätty haas-tatteluaineisto analysoitiin teemoittamalla. Tulokset ja johtopäätökset. Haastateltujen ruokatottumukset olivat muuttuneet Suomessa asuttuna aikana. Muutoksia oli tapahtunut etenkin käytetyissä raaka-aineissa, valmistetuissa ruoissa, aikataulussa, perinteissä sekä sosiaalisissa suhteissa ruokatottumusten ympärillä. Vahvimmin muutoksia selittivät raaka-aineiden saatavuus, laatu ja hinta sekä muuttuneet perhesuhteet. Syyt muuttumattomuuden taustalla liittyivät etenkin makuun, tottumuksiin ja muistoihin, perinteisiin sekä ruokatottumuksiin kohdistuviin asenteisiin.
-
(2024)Huippu-urheilun ja koulunkäynnin yhdistäminen on hyvin yleistä nuorilla urheilijoilla. Näiden osa-alueiden yhdistäminen ei aina ole helppoa johtuen monista eri tekijöistä. Suomen Olympiakomitean verkkosivulla vuonna 2022 julkaistussa artikkelissa “Kaksoisuralta loikka urheilijatutkintoon” todetaankin, että molempia urapolkuja tulisi viedä tarkoituksenmukaisesti eteenpäin. Tämän kirjallisuuskatsauksen tavoitteena oli selvittää, millaisia mahdollisuuksia Suomeen on kehitelty huippu-urheilun ja koulunkäynnin yhdistämiseen. Lisäksi tarkoituksena oli esitellä haasteita, joita näiden osa-alueiden yhdistämisessä voi ilmetä. Tutkimuskysymykset nojautuvat vahvasti kaksoisuran käsitteeseen. Kaksoisuralla tarkoitetaan tässä tutkimuksessa urheilijauran ja opiskelu- tai työuran yhdistämistä. Tämä tutkielma toteutettiin kuvailevana kirjallisuuskatsauksena. Kirjallisuuskatsauksen aineisto kerättiin käyttämällä tietokantoja Helka ja Google Scholar. Aineistonkeruussa käytetyt hakulausekkeet muodostettiin käyttämällä sanoja “huippu-urheilu”, “kaksoisura”, “koulunkäynti” sekä “opiskelu”. Englanninkielisiä sanoja, joista hakulausekkeet muodostettiin, olivat “dual-career”, “elite sports” sekä “sports in Finland”. Sisäänottokriteereinä toimivat julkaisuvuosi, julkaisun kieli, saatavuus ja aihe sekä tutkimuksessa käsiteltävä kouluaste. Julkaisun tuli olla joko suomen tai englanninkielinen. Sen julkaisuvuosi tuli olla vuoden 2005 jälkeen, ja sen oli oltava saatavilla ilmaiseksi. Lisäksi julkaisun tuli käsitellä suomalaisten urheilu-uraa ja sen yhdistämistä koulunkäyntiin tai vähintään toista näistä osa-alueista. Kirjallisuuskatsaukseen valikoitui lopulta 11 julkaisua edellä mainituilla sisäänottokriteereillä. Kirjallisuuskatsauksen tulokset osoittivat, että Suomeen on luotu usealle eri koulutusasteelle erilaisia mahdollisuuksia luoda kaksoisuraa. Tulosten mukaan yläkouluissa toimi virallisia urheiluluokkia ja toisella asteella useita erityisen tehtävän saaneita koulutuksenjärjestäjiä. Esimerkiksi urheilulukiot ja urheiluakatemiaverkostot auttoivat koulunkäynnin ja huippu-urheilun yhdistämistä. Huippu-urheilun ja koulunkäynnin yhdistämisessä esiintyi myös haasteita. Etenkin korkeakouluopiskelijat joutuivat vaikeuksiin opintotukien, läsnäolopakkojen sekä kilpailukauden ja lukuvuoden päällekkäisyyksien kanssa. Lukioikäisillä esiintyi uupumusoireita sekä identiteettiin liittyviä haasteita. Tulosten perusteella voidaan todeta Suomessa olevan hyviä mahdollisuuksia luoda kaksoisuraa. Uupumusoireet tulisi jatkossakin pitää hyvin vähäisinä, jotta opiskelijaurheilijat saisivat jatkossakin onnistumisen kokemuksia molemmilta osa-alueilta. Tämä auttaisi myös identiteettiin liittyviin haasteisiin.
-
(2023)Tavoitteet. Vaatteilla ja käsitöiden tekemisellä on tutkitusti erilaisia myönteisiä merkityksiä. Tämän tutkielman tavoitteena oli muodostaa kokonaiskuva itse tehtyjen vaatteiden merkityksistä aikaisempien tutkimuksien perusteella. Tutkielmassa tarkastellaan mitä itse tehdyt vaatteet antavat tekijälleen ja millaisia arvoja itse tehtyihin vaatteisiin liitetään. Lisäksi käsitellään vaatteiden tekemisen merkityksiä. Menetelmät. Tutkimus toteutettiin systemaattisena kirjallisuuskatsauksena. Aineisto tutkimukseen haettiin Google Scholarista, Coresta ja Kansalliskirjaston hakupalvelusta suomen ja englanninkielisillä hakusanoilla. Tutkimuksen aineisto koostui yhdestä suomenkielisestä ja kolmesta englanninkielisestä vertaisarvioidusta julkaisusta. Julkaisut tarkastelevat itse tehtyjä vaatteita ja niiden merkityksiä erilaisten tutkimusmenetelmien avulla. Aineisto analysoitiin aineistolähtöisellä sisällönanalyysillä. Analyysissä aineistosta etsittiin ilmaisuja, jotka liittyivät itse tehtyihin vaatteisiin ja merkityksiin. Ilmaisuista muodostettiin pelkistämisen ja ryhmittelyn avulla kokonaisuuksia, jotka kuvaavat itse tehtyjen vaatteiden merkityksiä. Tulokset ja johtopäätökset. Tutkimuksen tulokset osoittivat, että itse tehdyillä vaatteilla oli etenkin vaatteiden tekijään kohdistuvia merkityksiä henkilökohtaisella tasolla. Itse tehdyt vaatteet vaikuttivat tekijän identiteettiin ja itsensä toteuttamiseen. Tutkimuksessa nousi esiin myös vaatteiden tekemiseen, kestävyyteen ja kulutukseen sekä yhteisöllisyyteen liittyviä merkityksiä. Itse tehdyillä vaatteilla ja niiden valmistamisella on paljon vaikutuksia tekijään elämän eri osa-alueilla. Merkitykset korostuvat yksilötasolla, mutta ne konkretisoituvat myös toiminnan ja muiden ihmisten kautta. Itse tehdyt vaatteet voidaan nähdä elämää hyödyttävinä niin käytön kuin valmistamisenkin näkökulmista.
-
Johtajien ja esimiesten kokemukset rooliinsa identifioitumisesta ja rooliin liittyvistä odotuksista (2017)The aim of this study is to investigate how business leaders and supervisors experience about identifying their own role and what kind of role expectations they experience that their subordinates set to them. I also define concepts of leaders and supervisors. The main concepts that I define are identity, identification, role and role expectations. I also outline about how subordinates can set expectations to leaders and supervisors. This study is qualitative study and I have used content analysis as analysis method. The data is collected through interviews. I interviewed four business leaders who are also supervisors and have subordinates.The main results in this study are that the experience act as leader or superior can explain through power and responsibility. Also belonging part of team can explain experience about social identity. Some of the interviewees emphasized their team being distinct as positive way from others which may refer to need of positive identity. All interviewees experienced that they have grown up into their role and most of them experienced that their role has changed through time. Also most of interviewees experienced that their work role can occur outside work context which may refer about importance of their role. All interviewees experienced that their subordinates set role expectations for them regarding development, clarity, action and responsibility. It is interesting to consider about the question that are those experienced role expectations actually the same as their subordinates think.
-
(2020)Tavoitteet. Ammatti-identiteetin kehittyminen on tärkeä osa omaa opettajuutta. Sen merkityksen pohtiminen on hyvä aloittaa jo varhaiskasvatuksen opintojen aikana. Tutkimukseni teoreettisessa osassa tarkastelen erilaisia ammatti-identiteettiä ja reflektointia käsitteleviä tekstejä. Lisäksi tarkastelen miten kolmen eri maan, Alankomaiden, Suomen ja Sveitsin, varhaiskasvatuksen opettajankoulutukset muodostuvat. Tämän tutkimuksen tarkoitus oli ymmärtää varhaiskasvatuksen opettajankoulutuksen merkitystä ammatti-identiteetin muodostumisessa. Tutkimuksessa haluan selvittää millaisilla tavoilla ammatti-identiteetin rakentumista tuetaan opettajankoulutuksen aikana ja eroavatko kolmen eri maan yliopistojen tavat tukea ammatillista kehitystä toisistaan. Menetelmät. Tutkimus oli laadullinen tapaustutkimus ja tutkimusmenetelmänä käytettiin sisällönanalyysia. Tutkimusaineistoni koostui kolmen eri maan varhaiskasvatuksen opettajajaopiskelijoista. Haastattelut litteroitiin tuoreeltaan, jonka jälkeen niistä poimittiin viittaukset keskeisiin käsitteisiin. Seuraavaksi tutkimuskysymyksen kannalta keskeiset havainnot teemoiteltiin. Aineiston kuvailussa käytettiin haastattelusta tutkimuskysymykselle keskeisiä sitaatteja apuna. Tulokset ja johtopäätökset. Kaikkien kolmen haastateltavan vastauksissa ilmeni paljon yhteneväisyyksiä siinä, miten yliopistot tukevat heidän ammatti-identiteettinsä kasvua. Erityisen tärkeäksi nousi harjoittelujen sekä reflektion tärkeys. Harjoittelussa opiskelija pystyy soveltamaan yliopistolla opittua teoriaa käytännössä. Harjoittelut tarjoavat hyvän ympäristön reflektoida omaa ammatti-identiteettiä. Yliopistot tukevat opiskelijoiden ammatti-identiteetin kehitystä myös tarjoamalla heille tietoa lapsen kehityksestä ja oppimisesta sekä ymmärrystä pedagogiikasta. Opiskelijat kokivat tärkeäksi myös yliopiston tarjoaman palautteen ja neuvot. Kaikki haastateltavat kokivat, että vaikka he olisivat toivoneet enemmän tukea oman ammatti-identiteettinsä kehityksen suhteen yliopistoilta, he ovat kuitenkin valmiita aloittamaan työnsä opettajina.
-
(2024)Tavoitteet. Katsomusopetuksen toteuttaminen on paljon keskustelua herättävä ja poliittisestikin ajankohtainen aihe, etenkin Suomessa. Tämän tutkielman tavoitteena oli selvittää, minkälaisia asioita identiteetin kehittymisen ja katsomusopetuksen yhteydestä on havaittu. Tutkielmassa kartoitettiin minkälaiset tekijät katsomusopetuksen toteutuksessa ovat yhteydessä oppilaan identiteetin kehittymiseen, niin positiivisesti kuin negatiivisesti. Tutkielma keskittyy oppilaan identiteetin kehittymiseen koulun katsomusopetuksen kontekstissa. Menetelmät. Tutkielma on systemaattinen kirjallisuuskatsaus. Sen aineisto kerättiin systemaattisesti Web of Science -tietokannasta hakulausekkeella ”religious AND education AND identity AND school” ja rajaten julkaisuvuosiin 2009–2024. Aineistoon valikoitui kahdeksan tutkimusartikkelia, joissa kaikista tarkasteltiin koulussa toteutettavaa katsomusopetusta ja oppilaan identiteetin kehittymistä. Analyysimenetelmänä käytettiin teemoittelua, jonka avulla tutkimuskysymykseen vastaavat tulokset jaettiin viiteen kategoriaan. Kategorioita muodostettiin sekä teorialähtöisesti identiteetin kehittymisen ulottuvuuksien (Waterman, 2015) pohjalta että aineistolähtöisesti. Tulokset ja johtopäätökset. Katsomusopetuksen havaittiin olevan yhteydessä oppilaan identiteetin kehittymiseen monella tapaa, niin positiivisesti kuin negatiivisesti. Oppilaan omaa katsomusta vastaamaton toiseuttava katsomusopetus oli negatiivisesti yhteydessä hänen identiteettinsä kehittymiseen. Kuuluvuuden tunne, kokemus turvallisesta ja kysymyksille avoimesta tilasta sekä opettajan lämminhenkisyys olivat positiivisesti yhteydessä oppilaan identiteetin kehittymiseen. Suurin osa aineiston tutkimuksista oli laadullisia tutkimuksia suhteellisen pienillä otoksilla eivätkä siis tajonneet laajasti yleistettävää, vaan kuvailevaa tietoa aiheesta.
-
(2024)Ympäristökriisi on globaali ja yhteiskunnallisesti tärkeä asia, sillä se vaikuttaa merkittävästi jokaisen hyvinvointiin. Yhtenä ilmastonmuutosta ja luonnonvarojen liiallista käyttöä kiihdyttävänä tekijänä on liiallinen kuluttaminen, jota voidaan pyrkiä hillitsemään muuttamalla kulutustottumuksia vastuullisemmaksi. Kulutustottumuksien syntyminen ja muuttuminen liittyy vahvasti kuluttajan identiteettiin. Kuluttamisen avulla luodaan omaa identiteettiä ja sosiaalista todellisuutta sekä tuodaan esiin omia arvoja ja yhteiskunnallista asemaa. Identiteetin yhtenä osana voi olla esimerkiksi kuva itsestä vastuullisena kuluttajana, joka kertoo yksilön arvoista. Identiteettiin vaikuttavat myös sosiaaliset tekijät, kuten sosiaaliset vaikuttajat sekä sosiaaliset verkostot. Tässä tutkielmassa tarkastellaan kotitaloustieteen näkökulmasta, millaisia vaikutuksia identiteetillä ja erityisesti sosiaalisella identiteetillä voi olla vastuulliseen kuluttamiseen. Tutkielma toteutettiin kvalitatiivisena tutkimuksena, kuvailevana kirjallisuuskatsauksena. Kirjallisuuskatsauksen aineisto koottiin käyttämällä avainsanoja, joiden avulla etsittiin tutkimuksia, artikkeleita ja teoksia hakupalveluista, kuten Google, Google Scholar, Helka ja Vaski. Aineisto koostui kulutuksen, vastuullisen kulutuksen, eettisen kulutuksen, identiteetin, sosiaalisen identiteetin ja kuluttajaidentiteetin aihepiireistä tehdystä aiemmasta tutkimuksesta. Tutkielman tulosten mukaan identiteetin ja sosiaalisen identiteetin vaikutukset vastuulliseen kuluttamiseen ovat moninaiset. Aiemmasta tutkimuksesta voitiin päätellä, että sosiaalinen identiteetti, sosiaaliset ryhmät sekä sosiaaliset vaikuttajat ovat merkittävässä asemassa vastuullisen kuluttajaidentiteetin rakentumisessa. Tutkimuksen tulokset viittaavat siihen, että sosiaalisen ryhmän yhteinen ympäristöystävällinen ideologia vahvistaa vastuullista kuluttajaidentiteettiä ja vastuullinen kuluttaminen näkyy myös ostopäätöksissä. Tukea ja vahvistusta vastuulliseen kuluttamiseen on saatavilla esimerkiksi sosiaalisen median alustoilla. Toisaalta sosiaalisen median vaikuttajilla nähdään olevan merkittävä vaikutus erityisesti nuorten kuluttajaidentiteetin rakentumiseen kuitenkaan edistämättä vastuullista kuluttamista. Tutkimuksen tuloksia voidaan hyödyntää vastuullisen kuluttamisen tukemisessa. Lisäksi tutkimus osoittaa tarpeen huomioida sosiaalinen identiteetti, kun kuluttajia ohjataan kohti vastuullista kuluttamista.
-
(2023)Tavoitteet. Opettajan ammatillisella identiteetillä tarkoitetaan yksilön käsitystä itsestään opettajana. Opettaja käy jatkuvaa neuvottelua ammatillisesta identiteetistään ympäristön kanssa ja tämän vuoksi ammatillinen identiteetti ymmärretään nykypäivänä jatkuvasti muuttuvana ilmiönä. Tämän tutkimuksen tavoitteena on tarkastella aikaisempien tutkimusten perusteella tekijöitä, jotka vaikuttavat varhaiskasvatuksen opettajan ammatilliseen identiteettiin heikentävästi ja vahvistavasti. Menetelmät. Tutkimus toteutettiin kuvailevana, narratiivisena kirjallisuuskatsauksena. Tutkimusaineisto kerättiin kahdesta elektronisesta tietokannasta. Tutkimuskysymysten sekä sisäänotto- ja poissulkukriteerien laatimisen jälkeen tutkimusaineisto muodostui kahdestatoista vuosina 2010–2022 tehdystä tutkimusartikkelista, jotka käsittelivät varhaiskasvatuksen opettajan ammatillista identiteettiä. Aineisto analysoitiin sisällönanalyysin ja teemoittelun keinoin. Tulokset ja johtopäätökset. Varhaiskasvatuksen opettajien ammatillista identiteettiä vahvistivat tieto siitä, että laadukkaalla varhaiskasvatuksella on positiivinen vaikutus lasten tulevaisuuteen, opettajien pedagoginen osaaminen, hyvä työilmapiiri ja positiivinen palaute kollegoilta sekä opettajankoulutus. Opettajien ammatillista identiteettiä heikentäviä tekijöitä olivat yhteiskunnan näkemykset työstä, syvälle juurtunut käsitys varhaiskasvatuksesta sukupuolittuneena työnä, ero koulutuksen antaman vaikutelman ja työn todellisuuden välillä sekä opettajien keskuudessa vallitseva näkemys siitä, että koulussa työskentelevien opettajien työ on tärkeämpää. Työkavereiden merkitys oli tulosten mukaan suuri sekä varhaiskasvatuksen opettajan ammatillista identiteettiä vahvistavana että heikentävänä tekijänä. Varhaiskasvatuksen opettajien ammatillisten identiteettien kannalta oli myös erityisen tärkeää se, että he kokevat työnsä olevan arvostettua muiden ihmisten toimesta.
-
(2022)Tutkimuksen tavoitteena on tutkia kolmannen kulttuurin lasten kokemuksia kulttuuri-identiteetin rakentumisesta. Aiemman tutkimustiedon valossa kiinnostavaksi muodostui kolmannen kulttuurin lasten kokemukset monikulttuurisen taustan tuomista mahdollisuuksista ja haasteista, sekä varhaiskasvatuksen roolista kulttuuri-identiteetin tukijana. Lopullisiksi tutkimuskysymyksiksi muodostuivat: Millaisia haasteita ja mahdollisuuksia kolmannen kulttuurin lapset kohtaavat kulttuuri-identiteettinsä rakentumisessa? ja Millaisia kokemuksia haastateltavilla on kolmannen kulttuurin lasten kulttuuri-identiteetin tukemisesta varhaiskasvatuksessa? Tutkimus on laadullinen tapaustutkimus ja haastateltavat valikoituvat monikulttuurisen taustansa perusteella. Tutkimuksen haastateltavat oli tietoisesti valittu siten, että kolmannen kulttuurin lasten vanhemmat edustivat keskenään eri kulttuureita ja kulttuurit poikkesivat valtakulttuurista. Aineisto kerättiin haastattelemalla kolmea henkilöä videopuhelun yhteydellä. Haastateltavista kaksi olivat kolmannen kulttuurin lapsen vanhempia ja yksi oli itse kolmannen kulttuurin lapsi. Koska tutkimuksessa keskitytään haastateltavien omakohtaisiin kokemuksiin, valikoitui analyysimenetelmäksi fenomenologis-hermeneuttinen tutkimusote. Löytyneet ilmiöt kolmannen kulttuurin mahdollisuuksista ja haasteista olivat kokemukset avarakatseisuudesta, erilaisuuksien ymmärtäminen, monikulttuurisuuden kokeminen rikkautena, kiinnostus ja tietämättömyys kotikulttuuria kohtaan, mukautumiskyky, monikielisyys ja yhteenkuuluvuudentunne muiden ei-valtakulttuurista tulevien kanssa sekä erilaisuuden ja ulkopuolisuuden tunne. Haastattelujen perusteella monikulttuurinen tausta koettiin rikastavana asiana. Lisäksi tuloksissa selvisi, että varhaiskasvatuksessa monikulttuurista taustaa huomioitiin haastateltavien mukaan vaihtelevasti, pääosin päiväkodissa järjestettyjen juhlien ja tapahtumien kautta. Mielenkiintoinen ilmiö oli se, että haastateltavien kokemukset varhaiskasvatuksen tarpeesta huomioida monikulttuurista taustaa erosivat toisistaan. Yksi tapa huomioida nämä esille nousseet ilmiöt voisi olla kolmannen kulttuurin lasten ja perheidensä kulttuuritaustaan liittyvien tarpeiden yksilöllinen ja tarpeiden mukainen huomioiminen.
-
(2016)Objectives. According to previous research people construct life stories to achieve an identity. We tell stories about ourselves and our personal experiences to each other, and those stories become part of me. The perception of one´s life story and past evolves when one grows older. Identity achievement refers to a sense of who one is as a person, continuity and sameness and direction in one´s life. We can observe identity development in life choices. Individuals also come to terms with their culture and vice versa through life narrative. The research guestions were: how did different art education books that relate to youth arts projects deal with identity and how did they aim to support identity development through artistic expression. My goal is to construct an overall picture of this theme in the shape of a literature review because I am convinced that it is possible to support identity formation and the well-being of a pupil through art in ways that are worth acknowledging and beneficial to a class teacher. Methods. This thesis is a systematic and discretionary review. I selected suitable youth arts projects and literature related to them that were published during last ten years. The book material was analysed by content analysis. I also considered how the results of the content analysis could be applied pedagogically. Results and conclusions. The books that were selected to this literature review emphasized different parts of identity. They aimed to support identity development through arts education and artistic expression, group meetings and through exploring life stories and considering the factors that relate to cultural identity. The objective of the education was e.g. to increase cultural knowledge. The processing of emotions related to gender and sexual identity supported identity formation in those areas. According to the results it was possible to strengthen identity through life stories, shared cultural experiences, cultural heritage and recognition. In youth it is important that one is recognized as a unique individual. Recognition, feedback, improving self-esteem, sharing experiences and telling one´s life story have a significant influence on identity formation. Autobiographical and artistic expression help to clarify who one is, where one is going and where does one belong.
-
(2024)Tämän kandidaatin tutkielman päämääränä on selvittää lapsen itsesäätelyä ilmiönä ja kuinka lapsen itsesäätelyä voidaan tukea varhaiskasvatuksessa. Tutkielman kautta on tarkoitus löytää konkreettisia keinoja varhaiskasvatuksen ammattihenkilöille, jotta he voivat tukea lasta itsesäätelyn kehittymisessä ja ymmärtää lapsen ei-toivotun käytöksen taustalla olevia syitä. Tutkimus on toteutettu kuvailevana kirjallisuuskatsauksena. Aineiston analyysissa on käytetty temaattista analyysia. Tutkielmassa on tutkittu itsesäätelyä ja sen tukemista varhaiskasvatuksen kontekstissa. Tutkielman aineisto koostuu pääosin suomalaisesta aineistosta, joka pitää sisällään neljä väitöskirjaa ja kuusi tieteellisestä artikkelia, joista kolmeon kansainvälistä artikkelia. Aineiston väitöskirjat on julkaistu aikavälillä 2009-2023. Aineistossa käsitellyt tieteelliset artikkelit ovat ajalta 2017-2023. Tutkielmassa lapsen itsesäätely nähdään kehittyvänä ja opittavana taitona, johon lapsi tarvitsee tukea. Kun lapsi kokee itsensä uhatuksi, hän joutuu stressiaktivaatioon, jolloin hänen autonominen hermostonsa aktivoituu. Mikäli lapsen itsesäätely on heikkoa, hän toimii ei-toivotulla tavalla. Tutkielman tuloksissa on löydetty viisi lasten itsesäätelyn tukemisen keinoa varhaiskasvatuksessa. Aikuisen tulee olla sensitiivinen ja lasta huomioiva. Aikuinen toimii kanssasäätelijänä lapselle ja auttaa lasta käsittelemään tunteitaan. Lapsiryhmän osuutta itsesäätelyn oppimisessa ei tule väheksyä, sillä lapsi oppii itsesäätelyä myös vuorovaikutuksessa vertaistensa kanssa. Selkeys ja rajat tuovat lapselle turvallisuuden kokemuksen. Aikuisen tulee vahvistaa lapsen myönteistä identiteettiä, koska silloin lapsi näkee itsensä hyvänä ja haluaa toimia oikealla tavalla.
-
(2022)Tavoitteet. Lapsen myönteinen kuva omasta itsestään auttaa häntä selviytymään vaikeista tilanteista, hyväksymään pettymyksen tunteita ja myös iloitsemaan omista onnistumisistaan. Lapsen minää on tutkittu vain vähän varhaiskasvatuksen kontekstissa. Tutkimuksen tavoitteena oli löytää keinoja ja ymmärrystä siitä, miten varhaiskasvatuksen opettajat voivat tukea lapsen myönteisen minän toteutumista varhaiskasvatuksessa. Tutkimuskysymyksinä olivat: (1) Miten aikuinen tukee lapsen myönteistä minää vuorovaikutustilanteissa? ja (2) Millaisissa vuorovaikutustilanteissa lapsi saa myönteisen minän tukemista? Menetelmät. Tutkimukseni tarkoitus oli löytää lapsen myönteisen minän tukemista varhaiskasvatuksen kontekstissa, joten päädyin toteuttamaan tutkimukseni laadullisena tutkimuksena. Aineistona oli 38.30 minuuttia videokuvaa päiväkodin tilanteista. Menetelmänä käytin videohavainnointia ja vuorovaikutusanalyysia. Tulokset ja johtopäätökset. Minä kehittyy ihmisten välisessä vuorovaikutuksessa. Tulokset osoittivat, että lapsen minää voidaan tukea niin verbaalisesti, kuin nonverbaalisesti hyödyntäen monia eri päiväkodin tilanteita.
-
(2020)In this study I discuss shoe collecting as a phenomenon of consumerism and present different viewpoints as to why women’s desire to collect shoes sometimes exceeds necessity and practicality. Clearly we attach many different meanings and values to shoes, both unconsciously and on purpose. How do women, who purchase shoes markedly more than can be termed reasonable, themselves view their habit? What kind of different meanings do shoes have for them? I collected my data using theme interviews. I chose my interviewees based on the criteria that either they themselves identify, or their friend or acquaintance identifies them as passionate shoe collectors. An interesting aspect about shoe collectors is that women recognise themselves easily from the description of one and are pleased to be identified as such. They seem to accept shoe collecting as a positive vice. I interviewed five women from different age groups and economic backgrounds. Thus, their situation differed in terms of how much they could spend on shoes. I planned the interviews based on the viewpoints found in the literature I researced. I transcribed the interviews and used discourse analysis to identify and categorise themes from the data. I then discussed them side-by-side with the theory. The themes that emerged from the data also had an influence on the viewpoints included in the study and the aspects I wanted to emphasise. Most of my interviewees did not have any clear arguments for collecting or accumulating shoes, but being around all the pairs of shoes would bring up many quite surprising connections to other subject matters. The irresistibility of shoes, brought up viewpoints of the concept of identity construction, the influence of fashion, style, adornment, aesthetic object, comfort and practicality. I also discuss the communicational aspect of shoes in terms of the individual’s relationship to their community, blending in or standing out. Spending, collecting and owning were integral parts of the phenomenon, but so were defining of the self and building continuity. Collected and kept shoes form a link between a woman’s past, present, and future identities. They document the zeitgeist and memories.
-
(2022)Tässä tutkielmassa pyritään kartoittamaan keinoja, joilla opettaja voi tukea oppilaitaan myönteisen kehonkuvan muodostumisessa kouluympäristössä. Kehonkuva koostuu yksilön ajatuksista, tuntemuksista ja näkemyksistä omaa fyysistä kehoaan kohtaan. Kehonkuva alkaa muodostua jo varhaislapsuudessa, ja erityisesti myöhemmin nuoruudessa identiteetin kehittyessä. Tutkielmassa keskeisiä käsitteitä kehonkuvan lisäksi ovat myönteinen kehonkuva, kehonkuvaa osana identiteettiä sekä kehonkuvan ja median suhde. Kaikki nämä elementit vaikuttavat oppilaan kehonkuvan muodostumiseen. Tutkielma on toteutettu kuvailevana kirjallisuuskatsauksena, ja aineistoa on valikoitu keräämällä tietoa yhteen aiemman aihetta koskevan tutkimustiedon perusteella. Tämän kirjallisuuskatsauksen aineisto koostuu tieteellisistä tutkimuksista ja artikkeleista sekä aiheeseen liittyvästä kirjallisuudesta. Lisäksi lähdeaineistona on käytetty perusopetuksen opetussuunnitelmaa, sillä tutkielman aihe liittyy keskeisesti alakoulun opetusympäristöön. Kehonkuvaa on tutkittu runsaasti suhteessa painoon ja syömishäiriöiden muodostumiseen. Tämän tutkielman tarkoituksena on tuoda esiin keinoja, joilla opettaja ja koulu voivat toiminnallaan vaikuttaa oppilaan kehonkuvaan myönteisesti ja ehkäistä negatiivisen kehosuhteen kehittymistä. Kehollisuus on läsnä liikunnan lisäksi myös muissakin oppiaineissa, joten on tärkeää tukea oppilaan myönteisen kehonkuvan muodostumista läpi oppilaan koulupolun, osana oppilaan identiteetin kehittymistä. Tutkielmaan kerätyn aineiston perusteella tehokkaita keinoja oppilaan myönteisen kehonkuvan muodostumisen tukemiseksi olivat erityisesti kehollisuuden huomioiminen, kehotunnekasvatukseen keskittyminen sekä oppilaiden kriittisen ajattelun kehittymisen tukeminen.
-
(2016)The identification of the first and the second generation of immigrants and the language skills of the population, in particular, the second generation on the basis of the statistics is proven to be challenging. In The United States there has been developed a system to divide immigrant generations into different categories to clarify the statistics, as well as to provide information about integration and language skills. Generations are divided into seven different categories. The second generation of immigrants is further divided into generations 2,0 and 2,5, of which 2,5 generation, children of international partnerships are in my special interest and my research subject. The aim of my thesis was to identify the possible need of the 2,5 generation´s students to participate in Finnish as a second language and literature teaching, as well as participation in their own mother tongue education. In addition, my goal was to find out how does the primary school support 2,5-generation´s bilingualism and multicultural identity. My interest is focused especially for the 2,5-generation´s visibility and consideration of everyday life from the perspective of primary school language teaching. I will try to explain in this thesis also the possible reasons why are so few people involved in the Finnish as a second language teaching or in their mother tongue education. I carried out a qualitative Bachelor's descriptive literature review. As my sources I had immigration, language, education, identity and statistics related literature, the basis of which I explored the generation 2,5 and a consideration of the role of primary school, especially from the perspective of the mother tongue teaching. If comparing the 2,0 and 2,5 generations, the 2,5 generation´s position was weaker in their own mother tongue teaching than the 2,0 generation´s position. Finnish as a second language seemed to be not so important for generation 2,5. Parents' language choices and the child's mother tongue registration was instead in a crucial role in supporting multilingualism and multicultural identity both at home and at school. 2,5-generation children's language resources are valuable capital for both the individual and society in general. Generation 2,5 children´s parents need support and encouragement in order to use the valuable language resources.
-
(2017)Scope of the study. The scope of the study is to research the key concepts in the book Identity and Agency in Cultural Worlds by Holland, Lachicotte, Skinner, and Cain (1998) using systematic analysis as the method. The aim was to expand the knowledge of how the surrounding world affects human identity and action according to the authors. Method. The study was conducted by the means of systematic analysis where the aim was to apply oneself to one book and the key concepts in it. The book by Holland et al. used in the study was the first edition from 1998. The focus in the analysis was the concepts of identity, agency and cultural worlds (as in the title of the book), and also how the concepts are structured in the book studied. Results and analysis. Results reveal that it is sensible to think the meanings of the concepts (identity, agency and cultural world) that the authors of the book have mentioned in the title in more detail. After reading and studying the book, it was noticed that the structure of the book might not reveal the meanings of the key concepts if one has not thoroughly gotten into the book. The concept of agency is left somewhat on the background even though it is significant part of human action in cultural and social worlds and in the building process of identity. The concept of agency in the book is linked to the concept of improvisation. Also, instead of cultural worlds, the book focuses on the concept of ‘figured world’ which includes both, cultural and social aspects. At the same time, the meaning of identity is described on many levels in the book, and cannot be understood with a singular meaning. The role of identity can be seen as directing the action of a person, based on previous experiences that one has encountered but also the current situation. People also have different sides of identity that show in different figured worlds. All the key concepts in the book are built by heuristic development throughout the book, meaning they inherit more meanings as the book advances.
-
(2018)My Bachelor's thesis examines the connection between language and identity in the life of a multilingual child aged up to six years. There is plenty of prior research related to learning a language as well as the link between language and identity. On the other hand, it has been difficult to find comprehensive information regarding how a mother tongue and a second language or multilingualism and identity impact each other. My assumption nonetheless was that a minority language child of a lower status gradually develops into a higher status child through her or his progression in second language skills. My thesis is a literature review and it is based on the theories of an everchanging nature of identity by Hall (2002) and Bauman (2001) as well as theories by Cummins (1986; 2000; 2001) based on which language development is a dynamic process, with simultaneous development of first and second languages. With respect to mother tongue, I have relied on the theories of Skutnabb-Kangas (1988) and the theories of Karmiloff and Karmiloff Smith (2002) related to mother tongue acquisition and development as an interactive process between an individual and his or her environment. As to the second language, I have relied on the theories of Baker (2000) and Krashen (2013). I have selected content analysis as the method of my research as it is suitable for carrying out a systematic theoretical review. I conducted my research by analyzing and summarizing information from several selected studies and by categorizing this information into three different groups, based on which I have drawn the conclusions of my research. The results show that a child's identity development is dependent on the child feeling respected in the kindergarten. If the child feels accepted the way he or she is regardless of his or her background, the impacts on his self-esteem and identity development are positive. The child feels belonging to the group and is involved. Prerequisite for this is that the child is able to read and write in both languages. In this case multilingualism benefits the child since it is linked with success. If the child does not have the sense of being respected in the kindergarten, it poses a risk to the development of both of his languages and identity. In such a case multilingualism causes harm to the child’s learning and success, which can lead to social exclusion.
-
(2020)Tässä tutkimuksessa selvitettiin, millä erilaisilla tavoilla monikielisten lasten kielellistä identiteettiä tuetaan esiopetuksessa. Tutkimuksessa etsittiin vastauksia siihen, millä pedagogisilla keinoilla monikielisten lasten suomen kielen kehitystä tuetaan esiopetuksessa sekä millä tavoin monikielisten lasten oman äidinkielen kehitys on huomioitu esiopetuksessa. Tutkimus toteutettiin kvalitatiivisesti. Aineisto kerättiin puolistrukturoiduilla teemahaastatteluilla haastattelemalla neljää esiopetuksessa työskentelevää varhaiskasvatuksen opettajaa joulukuussa 2019. Aineisto analysoitiin teoriaohjaavalla sisällönanalyysillä. Tutkimuksessa selvisi, että monikielisten lasten suomen kielen kehitystä tuetaan kuvittamalla oppimisympäristöä, toimintaa sekä leikkiä. Näin tuetaan monikielisten lasten ymmärrystä sekä ilmaisua. Tärkeäksi koettiin myös kielitietoisen opettajan rooli. Haastateltavat kokivat, että opettajan tulee pohtia omaa kielenkäyttöään, henkilöstön sijoittamista toiminnassa ja leikissä sekä hänen tulee ottaa suomen kielen kehityksen tukeminen huomioon jo suunnitteluvaiheessa. Lisäksi osallistavan ilmapiirin merkitys koettiin tärkeänä suomen kielen kehityksen tukemisessa. Monikielisten lasten oman äidinkielen kehityksen huomioimisessa koettiin tärkeäksi kielitietoinen esiopetus, jossa nousi esiin muun muassa eri kielten arvostaminen, lapsen kohtaaminen sekä aikuisen ja lapsen välinen vuorovaikutus. Tutkimuksessa selvisi myös, että ryhmien toiminnassa sekä oppimisympäristöissä eri kielet näkyivät suhteellisen vähän. Monikielisten lasten oman äidinkielen kehittyminen koettiinkin lähtökohtaisesti perheiden tehtäväksi, mutta haastateltavat pitivät henkilöstön tehtävänä tukea perheitä siinä. Tukikeinoiksi kerrottiin muun muassa lapsen varhaiskasvatussuunnitelmakeskustelu ja lapsen esiopetuksen oppimissuunnitelmakeskustelu, joissa kerrotaan vanhemmille oman äidinkielen merkityksestä lapsen kehitykselle. Johtopäätöksenä voidaan todeta, että monikielisten lasten suomen kielen kehitystä tuetaan esiopetuksessa monin eri keinoin, mutta monikielisten lasten omien äidinkielten huomioimista tulisi lisätä esiopetuksen toimintaan ja oppimisympäristöön.
Now showing items 1-20 of 38