Browsing by Subject "ikääntyminen"
Now showing items 1-3 of 3
-
(2016)Tavoitteet. Tämän kirjallisuuskatsauksen tavoitteena oli selvittää aikuisten kerronnan rakennetta sekä kerronnassa iän myötä mahdollisesti ilmeneviä muutoksia. Kertomukset ovat tärkeä osa ihmisten välistä vuorovaikutusta ja läsnä jokaisen arjessa. Kertomuksia tutkitaan monella eri alalla ja niitä tarkastellaan monesta eri lähtökohdasta. Tämä kirjallisuuskatsaus nojaa Kintschin ja van Dijkin (1978) ajatukseen kertomuksen rakenteen kolmiportaisesta mallista, jossa ylimpänä on kertomuksen yleinen muoto. Sen alapuolella on kertomuksen semanttinen rakenne, kertomuksen idea ja kolmannella tasolla on kertomuksen lauseiden ja virkkeiden rakenne ja merkitykset. Tässä tutkielmassa tarkastellaan kertomuksen keskimmäistä porrasta, semanttista rakennetta, jota voidaan analysoida muun muassa kertomuskielioppien avulla. Kaksi kuuluisaa kertomuskielioppia ovat kehittäneet William Labov (1977) sekä Stein ja Glenn (1979). Tässä kirjallisuuskatsauksessa tarkastellaan terveiden, kielellisesti tyypillisten aikuisten kerrontaa, sillä jotta voidaan havaita kerronnan vaikeuksia ja haasteita henkilöillä, joilla on jokin kielellis-kognitiivinen vaikeus, on oltava tietoa siitä miten kielellisesti tyypilliset aikuiset tuottavat kertomuksia. Menetelmät. Tämän tutkimuksen menetelmänä oli kuvaileva kirjallisuuskatsaus. Kirjalli-suushaku suoritettiin ProQuest LLBA tietokannassa. Hakulausekkeena oli (narrative OR story OR discourse) AND structure AND (adult OR ageing OR aging) NOT child* jolla löytyi yhteensä 190 englanninkielistä, vertaisarvioitua ja koko tekstillä löytyvää artikkelia. Poissulkuprosessin myötä näistä artikkeleista tämän tutkielman aineistoksi valikoitui viisi artikkelia. Tulokset ja johtopäätökset. Kerronnan rakenteen arvioimiseen käytettävät menetelmät vaihtele-vat eikä käytössä ole yhtä yhteistä menetelmää. Tämän kirjallisuuskatsauksen perusteella voidaan todeta, että tutkimustulokset vaihtelevat riippuen käytetystä menetelmästä ja analyysitavasta. Ikääntyminen näyttäisi vaikuttavan kerronnan rakenteeseen, mutta tarvitaan lisää tutkimusta aiheesta.
-
(2018)The goal of the latest pension reform in Finland is to extend working life, secure the financial sustainability of the pension system in a situation where the population's average life expectancy grows. In Finland, there are still few studies on active workers after the retirement age, although continued career in the final phase of work is a growing phenomenon and the need for support for older workers is increasing. The purpose of the thesis is not to provide an exhaustive answer to the research question, but to highlight some common factors that have a positive impact on continued work in the retirement age. The thesis is a review of literature, whose basic theoretical frame of reference is Levinson's (1979) theory of human life stages and phases, i.e. everyone goes through the same life stages, however, individually and at their own pace. Aging and approaching retirement age is a life stage where human life is seen and evaluated both backwards and forwards. This also includes thoughts and decisions about retirement and, alternatively, continued working life. Six articles were chosen for the literature review around the theme of continued working life beyond the retirement age, which aims to find answers to the research question through basic criteria such as gender, education, health, working conditions and finances. In today's society, human capacity is more important than human chronological age. Good health promotes willingness to continue working longer. The high education was related to continued work regardless of gender. The working conditions and the working group's attitude towards older workers, as well as their own work management, have affected the plans to continue working. The economic situation is often seen as very important for the income, but not as a actual inspiration for a continued working life. Society's legal framework, interaction with other people and groups affects decision-making at retirement and career extension. Only by examining those who are currently prolonging their career after their official retirement age can we find lasting solutions for an extended working life in society.
-
(2021)Tavoitteet. Tutkielma tarkastelee ikääntyvien arjen tukemista lähihoitajien koulutuksen ja työn näkökulmasta. Tutkielmassa yhdistettiin kotitaloustieteen tulokulma arkeen sosiaalitieteiden tutkimukseen ikääntyvien tuetusta arjesta sekä lähihoitajan koulutuksen sisältöihin. Tuettu arki ja arjen tukeminen näyttäytyvät aiemmassa tutkimuksessa korostuneesti kehollisiin toimintoihin painottuvina. Hoitotyön asiakkaiden avuntarpeen on havaittu olevan yleensä suuri, eli hoidon piirissä olevan arki kaipaa monipuolista tukea. Kotitaloustieteessä arkea tarkastellaan laaja-alaisesti, jolloin kehollisiin toimintoihin keskittyminen näyttäytyy riittämättömänä arjen tukemisessa. Aiemmat tutkimukset osoittavat, että erityisesti kotihoidossa työskentelevät lähihoitajat kokevat työnsä olevan liian kiireistä, ja toivoisivat aikaa jäävän enemmän myös muuhun kuin välttämättömiin toimiin. Tutkimustehtävänä on kartoittaa, analysoida ja tulkita ikääntyvien tuetun arjen erityispiirteitä lähihoitajien tekemässä hoivatyössä ja lähihoitajan opinnoissa. Menetelmät. Tutkielma toteutettiin laadullisin menetelmin. Tutkimusaineisto hankittiin haastattelemalla neljää lähihoitajan koulutuksessa ikääntyneiden hoitoa opettavaa opettajaa kahdesta pääkaupunkiseudulla sijaitsevasta oppilaitoksesta. Asiantuntijahaastattelut tarjosivat keskeisen näkökulman arjen tukemiseen lähihoitajien tekemässä hoitotyössä. Haastattelut toteutettiin puolistrukturoituina yksilöhaastatteluina haastateltavien työpaikoilla. Aineisto litteroitiin ja sitä analysoitiin teemoittelemalla. Tulokset ja johtopäätökset. Tutkimus osoittaa, että tuettu arki näyttäytyi kaksitasoisena ikääntyvän asiakkaan ja lähihoitajan arkitodellisuuksien limittyessä toisiinsa hoitotyön arjessa. Haastateltavien oli helpompi osoittaa ikääntyvien arjesta kehollisiin toimintoihin liittyviä seikkoja kuin muita arjen osa-alueita. Opettajat olivat luottavaisia lähihoitajan koulutuksen mahdollisuuksista tarjota kattava tietopohja ja ammattitaito arjen tukemiseen, mutta huolissaan ikääntyvien hoidon ja kuntoutuksen osaamisalan alhaisista osallistujaluvuista. Lähihoitajan tutkinnon yhteiset osat valmistavat hyvin arjen ruumiillisten perustoimintojen tukemiseen, mutta arjen kokonaisuuden hahmottaminen ja ikääntyneen arvostava kohtaaminen edellyttävät osaamisalaopintojen tietopohjaa. Tutkimus osallistuu keskusteluun tuetusta arjesta tärkeänä arjen muotona, joka koskettaa lähes jokaista jossakin elämän vaiheessa ja liittyy keskeisesti yhteiskunnalliseen ikärakenteen kehitykseen.
Now showing items 1-3 of 3