Browsing by Subject "myötätunto"
Now showing items 1-7 of 7
-
(2022)Tiedekunta: Kasvatustieteellinen tiedekunta Koulutusohjelma: Kasvatustieteiden kandiohjelma Opintosuunta: Varhaiskasvatuksen opettaja Tekijä: Susanna Kalliomäki Työn nimi: Lohdutuksen käytännöt alle 3-vuotiaiden lasten varhaiskasvatusryhmissä Työn laji: Kandidaatin tutkielma Kuukausi ja vuosi: Kesäkuu 2022 Sivumäärä: 25 + 5 Avainsanat: Lohduttaminen, myötätunto, varhaiskasvatus, alle 3-vuotiaden varhaiskasvatus Ohjaaja tai ohjaajat: Annukka Pursi Säilytyspaikka: Helsingin yliopiston kirjasto – Helda / E-thesis (opinnäytteet) Muita tietoja: Tiivistelmä: Tavoitteet. Myötätuntoa ja sen esiintymistä varhaiskasvatuksen kontekstissa on viime vuosina tutkittu paljon. Lohduttaminen voidaan nähdä yhtenä myötätunnon ilmenemismuotona. Lohduttaminen onkin yleisin myötätuntoteko varhaiskasvatuksessa. Lohduttamisen ilmiön ympärille kietoutuu paljon käytäntöjä. Vaikka lohduttamista ja myötätuntoa on tutkittu viime vuosina paljon, on lohduttamiseen liittyviä käytäntöjä tutkittu vielä suhteellisen vähän. Tämän tutkimuksen tavoitteena on kuvata lohdutukseen liittyviä käytäntöjä alle 3-vuotiaiden varhaiskasvatusryhmissä. Menetelmät. Tutkimus toteutettiin kvalitatiivisena tutkimuksena. Aineisto kerättiin puolistrukturoiduin haastattelun avulla. Aineistoa varten haasteltiin yhteensä kolmea varhaiskasvatuksen opettajana työskentelevää henkilöä kahdesta helsinkiläisestä päiväkodista. Haastattelut pidettiin huhtikuussa 2022. Aineiston analyysimenetelmänä toimi aineistolähtöinen sisällönanalyysi. Tulokset ja johtopäätökset. Tutkimuksessa löydettiin lohdutustekoihin ja lohduttamisen työnjakoon liittyviä käytäntöjä. Vastaajat kuvasivat useita lohdutustekoja, joista syli, silittäminen ja rauhoittava puhe oli yleisimpiä. Lohdutusteot eivät esiintyneet yksittäin, vaan useampia lohdutustekoja hyödynnettiin yhdessä saman lohdutustilanteen aikana. Lohdutusteot olivat tilannesidonnaisia ja niihin vaikutti taustatekijöinä arjen resurssit, aikuisen tunteet, lapsen toiminta ja tunteet sekä lapsen ja aikuisen välinen suhde. Myös lapset olivat aloitteellisia lohdutustilanteissa ja tekivät lohdutustekoja vertaisilleen. Pääsääntöisesti aikuiset suhtautuivat lasten lohdutusaloitteisiin myönteisesti, ja he tukivat lasten lohdutusta sanallisesti. Aikuinen nähtiin kuitenkin lapsen ensisijaisena lohduttajana, ja tätä ajatusmallia myös toisinnettiin lapsille.
-
(2023)Tavoitteet. Tutkielmani tavoitteena oli selvittää mitkä tekijät vaikuttavat lasten saamaan lohtuun ja myötätuntotekoihin varhaiskasvatuksessa pienten lasten ryhmissä, sekä miten lapset otetaan mukaan tekemään myötätuntotekoja. Tutkimusaiheeni muovautui omista havainnoistani, joiden mukaan myötätuntoteot eivät jakaudu tasaisesti varhaiskasvatuksessa. Aiempaa tutkimusmateriaalia oli saatavilla niukasti. Tutkimusaineistoksi narratiiviseen kirjallisuuskatsaukseen valikoitui kaksi pääkaupunkiseudulla tehtyä tutkimusta. Tutkielmani avaa myötätuntotekojen ja lohdutuksen tilannetta varhaiskasvatuksessa näiden kahden tutkimuksen valossa. Menetelmät. Menetelmänä tässä tutkielmassa oli narratiivinen kirjallisuuskatsaus. Käytin tutkielmassani Antti Rajalan ja kollegoiden (2017) tutkimusta Lohdutustilanteet ja myötätuntokulttuuri alle kolmivuotiaiden päiväkotiryhmässä sekä Kiira Salmen ja kollegoiden (2022) tutkimusta Mielipahasta myötätuntoon: myötätuntotekojen rakentuminen varhaiskasvatuksessa. Narratiivinen kirjallisuuskatsaus antoi mahdollisuuden saada laajan kokonaiskäsityksen tutkittavista aineistoista. Tällä menetelmällä sain aineistoistani selville mitkä tekijät vaikuttivat myötätuntokulttuurin kehittymiseen kyseisissä tutkimuksissa kohteina olleissa päiväkodeissa. Narratiivisen kirjallisuuskatsauksen myötä sain myös selville mitkä tekijät vaikuttivat kyseisissä päiväkodeissa lapsen saamaan lohtuun ja myötätuntotekoihin. Tulokset ja johtopäätökset. Tutkielmassani nousi esille, että lasten mielipahaan vastattiin myötätuntoteoin ja lohduttamalla pääosin ripeästi. Lohtua ja myötätuntotekoja tehtiin useimmiten koskettamalla ja verbaalisesti. Pienet lapset ilmaisivat mielipahaansa itkulla, mutta myös muilla keinoin. Tilanteet, joissa mielipahaan ei vastattu, johtuivat kiireestä tai kiireen tunteesta. Tutkimuksissa esitettiin myös tilanteita, joissa mielipaha jäi kokonaan huomaamatta, tai varhaiskasvatusalan ammattilainen tulkitsi, ettei lohtua tarvittu.
-
(2021)Tutkielmassa myötätuntoa lähestytään tunnekasvatukseen soveltuvien kuvakirjojen kautta. Myötätuntoa kohdataan arjessa joka päivä, ja sen on havaittu myös lisäävän mielen hyvinvointia. Tutkimuksen teoreettisessa viitekehyksessä myötätunto nähdään tunteena sekä prosessimaisena ilmiönä, johon kuuluu toisen mielipahan huomaaminen, halu toimia toisen hyväksi sekä konkreettinen myötätuntoteko. Tavoitteenani on selvittää, miten myötätunto ilmenee lasten tunnetaitokirjoissa. Tällaista tutkimusta, jossa keskitytään vain myötätuntoon ja tunnetaitokirjoihin ei ole aiemmin tehty Suomen kontekstissa. Tutkielmassani pyrin löytämään vastauksen tutkimuskysymykseeni: Miten myötätunto ilmenee lasten kuvakirjoissa. Tutkimus oli luonteeltaan laadullinen tutkimus ja analyysimenetelmänä toimi lähilukumenetelmä. Aineistona käytin neljää suosittua tunnetaitokirjasarjaa. Kirjojen suosittuus selvitettiin kysymällä yhdessä Facebook-ryhmässä varhaiskasvattajilta heidän suosimistaan tunnetaitokirjoista. Aineiston analyysi eteni Pöysän (2010) esittämän lähilukumenetelmän päävaiheiden mukaan. Jokaisella lukukerralla keskityttiin eri tasoihin, jotka analyysin alussa määriteltiin itse. Tämän tutkimuksen päätasoiksi valitsin tekstin ja kuvituksen, joista tarkastelin kieltä, myötätunnon osoituksia sekä värimaailmaa. Näistä alatasoista tarkastelin vielä yksittäisiä aiheita, joita olivat sanavalinnat, dialogi, myötätunnon osoituksen tavat sekä myötätuntotapahtuman osapuolet. Lukemisen yhteydessä tein muistiinpanoja, joita syvensin vähitellen ja joihin lisäsin omia tulkintojani ja pohdintojani. Tutkimuksessa myötätunto ilmeni kirjoissa niin sanavalinnoissa, lauseiden sisällössä, hahmojen ilmeissä, eleissä ja toiminnassa sekä värimaailman muuttumisena mielipahan ja myötätunnon osoituksen välissä. Myötätunto ilmeni erilaisina myötätuntotekoina toisen mielipahan poistamiseksi sekä pyytämisenä, jossa mielipahan kokija itse haki lohtua muilta. Yleisin myötätuntoteko oli lohdutus, mutta myös auttamista esiintyi. Myötätuntoteot olivat usein eri tekojen yhdistelmiä, kuten sanallista lohdutusta, halaamista ja auttamista. Lapset osoittivat myötätuntoa hiukan aikuisia useammin, mutta ero on niin pieni, että lasten ja aikuisten voidaan sanoa osoittavan myötätuntoa yhtä paljon. Lapsi oli useimmiten myötätunnon osoituksen kohde. Tutkimustulokset ovat linjassa aikaisempien tutkimustulosten kanssa, siinä miten myötätunto ilmenee. Tutkimustulosten myötä kasvattajat voivat luottaa kuvakirjojen soveltuvuuteen myötätunnon opetuksessa, vaikka kirjan teema ei myötätuntoa käsittelisikään.
-
(2021)Tavoitteet. Myötätuntokulttuurin ilmenemisestä on tehty tutkimusta esimerkiksi työyhteisöissä, kuten korkeakouluissa ja sairaaloissa, mutta varhaiskasvatuksessa myötätuntokulttuurin muodostuminen toimintakulttuurien valossa on melko tutkimaton alue. Lapsen yksi perustarpeista on kuulua sosiaaliseen verkostoon, jonka ytimessä on toisesta välittämisen ilmaiseminen. Tämän tutkimuksen tavoit- teena on selvittää millä tavoin päiväkodin arjessa ilmenee myötätuntoa ja saada selville varhaiskasvattajien ja lasten huoltajien näkemyksiä päiväkotiryhmän toimintakulttuurista myötätuntokulttuurin näkökulmasta. Menetelmät. Kvalitatiivisen tutkimuksen aineiston hankinnan suoritin eräässä pääkaupunkiseudun 3-5- vuotiaiden päiväkotiryhmässä etnografisena haastattelututkimuksena käyttäen puolistrukturoitua haastattelua ja osallistuvaa havainnointia tutkimusmenetelminä. Tutkimukseen osallistui 17 lasta ja kahdeksan aikuista. Viisi päivää kestäneen havainnointijakson aikana havainnointitunteja kertyi noin 30 tuntia. Aineistolähtöisessä sisällönanalyysissä haastatteluista litteroitua tekstiä kertyi 11 sivua, joista pyrin tunnistamaan myötätunnon ilmenemistä teoreettisen viitekehyksen kanssa. Tutkimustulokset ja johtopäätökset. Myötätuntoa ilmeni aineiston pohjalta päiväkotiryhmässä aikuisen ja lapsen välillä, sekä lasten välisenä. Myötätuntotekoja ilmentyi lohduttamisen, lohdun osoittamisen ja auttamisen muodossa, esimerkiksi syliin ottamisena, auttamalla kaverin kenkien riisumisessa ja pudonneiden tavaroiden keräämisenä lattialta. Päiväkodin henkilöstö olivat enimmäkseen lohduttajan roolissa. Lasten huoltajat kokivat olevansa osana myötätuntokulttuuria. Henkilöstön ja huoltajien väliset suhteet pohjautuvat runsaaseen kommunikointiin ja avoimuuteen. Päiväkodin myötätuntokulttuuri on luonteeltaan myötätuntoinen ja päiväkotiyhteisössä osoitetaan myötätuntoa aktiivisesti.
-
(2020)Myötätunto on olennainen ja luontainen osa ihmisten keskinäisessä vuorovaikutuksessa. Myötätunto on läsnä niin työkavereiden välisessä kuin myös ihmisen ja luonnon välisessä vuorovaikutuksessa. Myötätunto koostuu kolmesta osasta, eli toisen tunteen huomaamisesta, tunteeseen mukaan menemisestä sekä toimimisesta toisen hyväksi. Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että aikuinen on malli lapsille ja hänen tunnetilansa vaikuttavat lapsiin. Tästä syystä on tärkeää, että aikuinen on myötätuntoinen. Tällöin hän pystyy vahvistamaan lasten luontaista taipumusta myötätuntoon, sillä kyky myötätuntoon on kehittyvä. Myötätunto ei ole pelkästään toisen kärsimykseen vastaamista. Myötätunto on myös myötäintoa, eli toisen iloon ja innostukseen vastaamista. Myötätunnon tutkiminen on tärkeää, sillä se on aiheena hyvin ajankohtainen. Myötätunnossa on kyse ihmisen perustarpeesta: tarpeesta kokea olevansa merkityksellinen jäsen yhteisössä. Myötätunto ei vanhene. Niin kauan, kuin on ihmisten välistä kanssakäymistä, tarvitaan myötätuntoa. Jokainen tarvitsee myötätuntoa jokapäiväisessä elämässä. Myötätunto saa ihmisen voimaan paremmin. Myötätunto tekee hyvää sekä yksilölle että yhteisölle. Myötätuntoisessa yhteisössä on mahdollista toimia sopuisasti ja toisia kunnioittavasti. Myötätuntoa on aiemmin Suomessa tutkittu työelämässä. Suomessa on myös aiemmin tutkittu myötätuntoa varhaiskasvatuksen arjessa lohdutustilanteiden, myötätuntokulttuurin sekä lasten vertaisvuorovaikutuksen näkökulmasta. Myös varhaiskasvatuksen maisteriopiskelijoiden keskuudessa on tehty tutkimusta myötätunnosta. Opiskelijoiden kohdalla tutkimusta on tehty siitä, miten myötätunto ilmenee konkreettisesti sellaisissa tilanteissa, joissa opiskelijat kertoivat kokeneensa myötätuntoa. Tämän tutkimuksen tavoitteena on laajentaa näkökulmaa konkreettisista yksittäisistä tapauksista myötätunnon ilmenemisen laajempaan tarkasteluun. On tärkeää tutkia tulevien opettajien myötätuntoon liittyviä käsityksiä, sillä varhaiskasvatus on paikka, jossa luodaan perusta myötätuntoiselle ihmiselle. Opettaja on lapselle moraalinen malli, joka omalla toiminnallaan muokkaa lapsen ajattelu- ja toimintatapoja. Tutkimuksen tavoitteena on eläytymismenetelmän avulla tarkastella varhaiskasvatuksen opettajaopiskelijoiden käsityksiä myötätunnosta, ja miten se nousee vastauksissa esiin. Eläytymismenetelmällä tutkitaan, onko tehtävänannon eli kehyskertomuksen varioinnilla vaikutusta vastauksien sisältöön. Tutkimuksen vastaukset on kirjoitettu kahdelle sähköiselle kyselylomakkeelle kehyskertomusten eli tehtävänantojen jatkoehdotuksiksi. Tutkimuskysymys on: Millä tavoin myötätunto ilmenee opiskelijoiden e-lomakkeelle tuottamissa kirjoituksissa? Tämä tutkimus on laadullinen kyselytutkimus. Aineisto kerättiin kahdella e-lomakkeella eläytymismenetelmän mukaisesti. Eläytymismenetelmässä vastaajat tuottavat tekstin annetun kehyskertomuksen pohjalta. Tutkimuksen kohderyhmänä oli varhaiskasvatuksen opettajaopiskelijat. Kumpikin lomake koostui taustakysymyksistä ja viidestä kehyskertomuksesta. Kahden lomakkeen kehyskertomukset olivat pääpirteissään samanlaisia, mutta ne erosivat toisistaan yhden merkittävän tekijän suhteen mahdollisten erojen esiin saamiseksi. Kyselytutkimuksella saatu aineisto koostui 15 vastauksesta. Vastaajista suurin osa oli kolmannen vuoden opiskelijoita, mutta vastaajina oli myös ensimmäisen ja neljännen vuoden opiskelijoita. Vastaajien tuottamat kertomukset analysoitiin aineistolähtöisellä koodauksella. Tämän jälkeen yksittäiset koodit, opiskelijoiden myötätunnon eri puolia käsittelevät vastaukset, yhdistettiin laajemmiksi kategorioiksi, joiden esiintymiskerrat aineistossa laskettiin ja kirjattiin taulukoihin. Myötätuntoinen lähestymistapa tuli pääsääntöisesti esiin lähes kaikissa vastauksissa huolimatta annetusta kehyskertomuksesta tai sen variaatiosta. Kehyskertomusten variointi tuotti vastauksiin eroja, mutta ne eivät olleet kovin suuria. Vastaus tutkimuskysymykseen oli, että myötätunto ilmeni vastauksissa välittömänä huomioimisena, lohduttamisena ja kärsivän olon helpottamisena. Myötätunto ilmeni myös opettamisena, keskustelemisena ja toisen suojelemisena. Myötätunnon iloisempi osa myötäinto näyttäytyi aineistossa toisen puolesta iloitsemisena sekä myös rutiiniomaisena onnitteluna. Tutkimuksen tulosten mukaan myötätunto on tärkeä asia.
-
(2016)Aims. The purpose of this study was to systematically analyse what we know about teachers’ compassion, self-compassion and compassion fatigue. My research question was What do we know about teachers’ compassion, self-compassion and compassion fatigue according to previous research? As a theoretical framework, I used previous research of compassion, self-compassion and compassion-fatigue from other fields of science such as psychology. In this systematic review my purpose was to explore how compassion, self-compassion and compassion fatigue affect teachers’ work. Methods. This research is based on systematic review. For the review, I analysed 14 high quality peer-reviewed academic articles, which are studies of teachers’ or teacher students’ compassion, self-compassion and compassion fatigue. Results and conclusions. In this systematic review, I found that teacher students are high in compassion. Compassion predicts well-being in schools’ workers and prevent teachers’ stress. Teachers’ compassion helped understand pupils and their challenges. Higher self-compassion level predicted better social emotional competence and more positive approach towards inclusion. School’s administration’s support, fellow teachers’ support and teamwork prevented compassion fatigue. I also found that keeping personal lives separate from work protected teachers from fatigue. This systematic review indicated that there is just small amount of research made on a chosen topic. It would be beneficial to make more research on teachers’ self-compassion and on how it works against stress and fatigue.
-
(2022)Tutkielman tavoitteena oli kuvata, millaisista osa-alueita aikuisten välinen myötätunto-kulttuuri muodostui ryhmämuotoisessa varhaiskasvatuksessa. Myötätuntokulttuuri on käsitteenä varsin uusi ja se käsittelee myötätuntoa sosiokulttuurisesta näkökulmasta. Tämä näkökulma laajentaa myötätunnon käsitettä. Myötätuntoa on tutkittu aikaisemmin enemmän yksilön ominaisuuksien tai myötätuntotekojen kautta. Aikaisempaa tut-kimusta myötätuntokulttuurista varhaiskasvatuksessa on tehty vain vähän. Tutkielmani oli laadullinen tutkimus. Aineistona käytettiin päiväkodin työyhteisössä tehtyjä haastatteluja. Haastatteluja oli yhteensä 20, joista 2 jätetiin pois tutkielmasta alus-tavan analyysin jälkeen. Aineisto analysoitiin teoriapohjaisella sisällönanalyysillä. Tutkimustulokset osoittivat, että myötätuntokulttuuri rakentui seuraavista osa-alueista. Näitä osa-alueita olivat 1) läsnä oleva johtaminen, 2) yhteiset toiminnan tavoitteet ja arvot, 3) roolit ja työnteon struktuuri, 4) toisen huomaaminen ja auttaminen, 5) huumori ja yhteinen virkistystoiminta ja 6) konfliktien hoito. Varhaiskasvatuksessa vallitsee tällä hetkellä henkilöstövaje, joka vaikuttaa työhyvin-vointiin. Myötätuntokulttuurin osa-alueiden tiedostaminen ja tutkiminen on tärkeää. Näin pääsemme kriittisesti tarkastelemaan työyhteisön hyvinvoinnin kannalta merkittä-vää tekijää. Mitä enemmän meillä on työssään viihtyviä ja sitoutuneita työntekijöitä mallintamassa myötätuntoista toimintaa, sitä enemmän meillä kasvaa myötätuntoisia lapsia.
Now showing items 1-7 of 7