Browsing by Subject "Selektiivinen mutismi"
Now showing items 1-2 of 2
-
(2017)Tavoitteet. Aiemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että selektiivinen mutismi on hoitamattomana usein paheneva ja pitkäaikainen häiriö. Tutkimukset osoittavat myös, että selektiivistä mutismia kannattaa hoitaa ja että erityisesti riittävän varhain aloitettu hoito on tutkitusti tehokasta. Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli kartoittaa selektiivisen mutismin yleisesti käytettyjä ja tieteellisesti tutkittuja kuntoutuskäytänteitä ja pohtia eri lähestymistapojen ja menetelmien mahdollista soveltuvuutta lasten puheterapeuttiseen kuntoutukseen. Koska selektiivisen mutismin etiologia ja kuntoutuskäytänteet ovat pääosin vakiintumattomia, tarvittaisiin lisää etenkin vertailevaa tutkimusta eri menetelmien tehokkuudesta. Tutkimuksessa selvitetään yleisimpiä selektiivisen mutismin hoitokäytänteitä ja luodaan kokonaiskuvaa vallalla olevista taustateorioista sekä pyritään selvittämään käytänteitä, joita puheterapeuttikin voisi työssään mahdollisesti hyödyntää. Menetelmät. Tutkimus toteutettiin kuvailevana kirjallisuuskatsauksena, jossa aineisto koostui tieteellisistä artikkeleista, jotka haettiin hakulausekkeen avulla kahdesta alan eri elektronisesta tietokannasta. Tulokset ja johtopäätökset. Lapset, joilla on selektiivinen mutismi, hyötyivät kuntoutuksesta. Näyttöä löytyi siitä, että käyttäytymisterapeuttiset menetelmät olivat tehokkaita ja lisäsivät lasten puhetta tilanteissa, joissa he eivät aiemmin olleet puhuneet. Erityisesti nuoremmat, alle kouluikäiset lapset hyötyivät interventiosta. Puhumisen lisäksi tärkeäksi kuntoutukselliseksi tavoitteeksi nousi ahdistuksen vähentäminen. Moniammatillinen yhteistyö ja lähiympäristön ohjaaminen ovat tärkeä osa lapsen selektiivisen mutismin kuntoutusta, missä myös puheterapeutin rooli voi olla keskeinen.
-
(2019)Tavoitteet. Tämän kirjallisuuskatsauksen tavoitteena oli selvittää, minkälaisten kuntoutusmenetelmien avulla selektiivistä mutismia kuntoutetaan ja millä tavoin selektiivinen mutismi vaikuttaa kommunikaatioon. Kirjallisuuskatsauksessa perehdytään aiempaan tutkimustietoon koskien selektiivisen mutismin kuntoutuskeinoja ja selektiivisen mutismin vaikutuksia kommunikaatioon. Menetelmä. Tämä kirjallisuuskatsaus toteutettiin integroivan kirjallisuuskatsauksen menetelmiä hyödyntäen. Käytetty hakulauseke oli seuraavanlainen: ”selective mutism” AND ”selective mutism treatment” OR ”selective mutism intervention”. Soveltuvaa aineistoa haettiin PudMed, Cinahl ja Ovid Medline-tietokannoista ja aineistonkeruussa lopulliseen aineistoon valikoituneiden artikkeleiden tuli olla vertaisarvioituja, saatavilla kokonaan ja englanninkielisenä eivätkä ne saaneet olla kirjallisuuskatsauksia. Aineistoa analysoitiin tutkimuskysymysten kautta. Tulokset ja johtopäätökset. Kirjallisuuskatsauksen tulosten mukaan selektiivistä mutismia kuntoutettiin vaihtelevien kuntoutusmenetelmien avulla, jotka olivat pituudeltaan ja intensiteetiltään vaihtelevia yksilö- tai ryhmäterapiamuotoisia kuntoutusjaksoja tai pelkästään lääkinnällistä kuntoutusta. Selektiivinen mutismi rajoitti mutististen henkilöiden kommunikaatiota heidän lähiympäristöissään ja erilaisissa, kodin ulkopuolisissa sosiaalisissa tilanteissa.
Now showing items 1-2 of 2