Browsing by Title
Now showing items 1-20 of 738
-
(2021)Bakgrund: Flera unga och vuxna med ADHD lever med försämrad livskvalitet. Försämrad livskvalitet beror huvudsakligen på ADHD-symtomens inverkan på olika delområden av personens liv, så som vänskapsrelationer, arbete, skolgång, psykisk hälsa och självbild. Den medicinska behandlingsformen är den förhärskande, men är inte särskilt effektiv för vuxna med ADHD. Det finns dock forskning som visar att psykosociala behandlingsmetoder förbättrar olika delområden av livskvalitet hos unga och vuxna med ADHD. Som bak-grund till avhandlingen används den biospykosociala modellen och ICF-klassificering. Syfte: Mitt syfte med denna avhandling är att se på hur olika psykosociala behandlingsmetoder inverkar på livskvaliteten hos unga och vuxna med ADHD. Resultat: Psykosociala behandlingsmetoder har en positiv effekt på förbättringen av livskvalitet hos unga och vuxna med ADHD. De olika behandlingsmetoderna förstärker personens koncentrationsförmåga, impulskontroll och prioritering, men hjälper även att bygga upp bättre självbild och förbättra välbefinnandet.
-
(2021)Syftet med denna avhandling är att diskutera utmaningar som personer med adhd (eng. attentiondeficit hyperactivity disorder) möter med fokus på mellanmänskliga relationer, stereotyper och stigmatisering. Utmaningar i mellanmänskliga relationer som med jämnåriga och i parrelationer samt skola och arbete har en stor inverkan på personer med adhd:s liv. Hur dessa relationer spelar in på självkänslan diskuteras i kapitel 5.1 av avhandlingen. Därefter diskuteras utmaningar på grund av stereotyper och stigmatisering samt stereotyper och stigmatisering gällande adhd i kapitel 5.2. Detta är en litteraturgenomgång vars väsentligaste resultat inom mellanmänskliga relationer är att mellanmänskliga relationer har en stor inverkan på självkänslan hos personer med adhd. Skola och arbete påverkas genomgående av adhd, och ofta på ett negativt sätt. De väsentligaste resultaten i delen om stereotyper och stigmatisering, är att många stereotyper om adhd inte stämmer ihop med verkligheten. Personer med adhd möter emellertid en hel del stigma i vardagen vilket i längden kan resultera i lägre självkänsla. Även på en bredare front kan dessa faktorer leda till psykisk ohälsa och utmaningar på flera håll i individens liv. Resultatet av litteraturstudien är att självkänslan hos personer med adhd ofta utvecklas mot ett negativt håll och att de möter många utmaningar på grund av bemötanden i nära mellanmänskliga relationer, skola och arbete samt stereotyper och stigmatisering.
-
(2023)ADHD är en neuropsykiatrisk funktionsvariation som kännetecknas av hyperaktivitet, impulsivitet och ouppmärksamhet. Diagnostiseringen av ADHD har ökat under de senaste decennierna och ADHD är en av de vanligaste psykiatriska diagnoser hos barn. ADHD är kopplat till flera utmaningar, speciellt sociala. Syftet med denna litteraturgenomgång är att på basis av tidigare forskning redogöra för hur ADHD påverkar romantiska relationer. Litteraturgenomgången sätter ett starkt fokus på utmaningar i en romantisk relation och ADHD men diskuterar även om det finns fördelar med ADHD i relationen. För att kunna hjälpa individer med ADHD krävs förståelse för och medvetenhet om konsekvenser av ADHD. Litteraturgenomgången fördjupar sig i självkänsla och våldsamt beteende som kopplats till ADHD och hur det påverkar en romantisk relation. Resultatet från litteraturgenomgången är att individer med ADHD upplever flera problem i romantiska relationer. Kopplingar har gjorts mellan bland annat ADHD, lägre relationstillfredsställelse, våldsamt beteende i romantiska relationer, låg självkänsla, ostabila relationer och maladaptiva copingmetoder som används i romantiska relationer. Detta kan leda till att välbefinnandet lider hos båda partnerna. Trots att ADHD även kan medföra positiva fördelar tyder forskning på att nackdelarna med ADHD är fler.
-
(2020)I Finland har antalet barn och ungdomar placerade utom hemmet ökat de senaste åren. Barn och ungdomar som omhändertas och placeras utanför hemmen upplever ofta många byten av vuxna i deras liv. Alltför ofta händer det sig att barn och ungdomar får uppleva att familjehemsplaceringen avbryts oplanerat. Det har även visat sig att omhändertagna ungdomar efterlyser att få växa upp i varaktiga relationer. Syftet med denna avhandling har varit att belysa adoption som ett alternativ för långvarigt familjehems placerade barn i Finland. Jag har varit intresserad av att undersöka huruvida man genom adoption kunde trygga stabilitet och kontinuitet för långtidsplacerade barn i familjehem samt vilka effekter adoption har på långtidsplacerades barns liv. Studien utgår från John Bowlbys (1907-1990) anknytningsteori. Enligt Bowlby börjar ett barn under sitt första levnadsår knyta an till en människa och senare under sitt andra levnadsår kan barnet börja knyta an till några fler anknytningspersoner. Anknytningsteorin förklarar den process som resulterar i ett psykologiskt band mellan ett barn och dess närmaste vårdare. Studien är litteraturbaserad och litteraturöversikt används som metod och för analysen används kvalitativ innehållsanalys. Materialet bygger på sex publikationer. Analysen av studien resulterade i två teman, Känsla av tillhörighet och Psykosocial anpassning. Enligt resultaten i studien kunde adoption vara en alternativ vårdform för barn placerade i långvariga familjehem. Adoption skulle trygga barns och ungdomars möjligheter till att få växa upp i ett stabilt och tryggt hem med bestående vuxna, en familj för livet.
-
(2017)Adoptionsrådgivning är obligatoriskt för alla som önskar adoptera. Socialarbetarna som arbetar med adoptionsrådgivning har som uppgift att utreda adoptionssökandenas lämplighet för att bli adoptivföräldrar samt förbereda dem inför föräldraskapet. I den finska lagen finns endast allmänna riktlinjer gällande vad som bör utredas i anknytning till adoptionssökandenas lämplighet. I lagen står det inte heller hur bedömningen av en adoptionssökande ska förverkligas i praktiken, och således överförs ansvaret för den praktiska utredningen till socialarbetaren. Vad som betonas samt vilken metod som tillämpas i adoptionsrådgivningen är i hög grad beroende av den enskilda socialarbetaren samt av den arbetsgemenskap som hon eller han hör till. Avhandlingens syfte är att analysera hurdant handlingsutrymme adoptionsrådgivare har i bedömningen av en adoptionssökandes lämplighet för föräldraskap. Det är ytterst viktigt att studera detta eftersom adoptionsrådgivarnas utredning, bedömning och beslutsfattande har så omfattande konsekvenser för både adoptivbarnets och adoptivföräldrarnas framtid. Avhandlingen är utförd som en kvalitativ intervjustudie. Jag har intervjuat två stycken socialarbetare som arbetare med adoptionsrådgivning samt analyserat dessa intervjuer för att få svar på hurdant handlingsutrymme socialarbetare har i sin bedömning av en adoptionssökande. Resultaten tyder på att socialarbetare har ett handlingsutrymme i arbetet med adoptionsrådgivning. Handlingsutrymmet kommer till uttryck i bedömningen av olika faktorer som anknyter till den sökandes livssituation. Bedömningen av dessa faktorer baserar sig delvis på socialarbetarens eget omdöme. Socialarbetaren använder sig av sitt handlingsutrymme också då hon formar själva rådgivningen och väljer vad som betonas i den. Avainsanat – Nyckelord – Keywords Adoption, adoptionsrådgivning, handlingsutrymme, social konstruktivism, diskurser
-
(2024)I denna avhandling undersöker jag vad som är centralt för den forskning som fokuserar på socialt arbete och AI i syfte att få svar på 1.) Vad fokuserar den publicerade litteraturen om AI och socialt arbete huvudsakligen på i anknytning till socialt arbete? Och 2.) Hur ser litteraturen på förhållandet mellan vad socialt arbete innebär och den nya teknologin AI? För detta ha jag använt mig av forskningsmetoden kunskapsöversikt där jag använt mig av kvalitativ innehållsanalys. Den andra frågeställningen besvaras utifrån globala och skandinaviska definitioner om det sociala arbetets kärna. Resultatet visar att forskning som behandlar AI och socialt arbete fokuserar på fördelar och utmaningar med AI, krav på ökade kompetenser, rekommendationer och riktlinjer kring tekniken samt att det sociala arbetet ska involvera sig mer i AI. I dessa fem kategorier kunde tre underkategorier identifieras, vilka är forskning, fortbildning och utbildning samt det sociala arbetet i allmänhet. Hur vi definierar socialt arbete kan ändras i framtiden i och med det ökade krav på kunskap som kan behövas i användningen av teknologin i arbetet. Även ett större fokus på kärnvärderingar och etik kan förväntas i och med de etiska utmaningar som teknologin för med sig samt att socialarbetare förväntas spela en större del i utvecklingen av teknologin för att försäkra om att de verktyg som utvecklas är säkra och etiska. Resultat visar även att uppgifter som berör emotionella aspekter i arbetet och bemötande hålls detsamma, då teknologin saknar dessa egenskaper. Administrativt arbete kan möjligtvis ersättas av AI-teknologin, vilket ger mer rum för socialarbetarna att fokusera på klientmöten och göra arbetet mer personcentrerat.
-
(2018)Definitionen av prokrastination involverar en beskrivning om ett onödigt uppskjutande av uppgifter med negativa konsekvenser. Det här irrationella beteendet har undersökts som ett misslyckande i självet och därmed har kognitions- och personlighetspsykologin dominerat diskussionen kring orsakerna till att man skjuter upp beslut och handlingar. Detsamma gäller akademisk prokrastination, d.v.s. fördröjning av studierelaterade uppgifter, trots att det akademiska livet även utmärks av en social miljö. Mitt syfte med avhandlingen är att visa hur socialpsykologiska teorier har bidragit till förståelsen av akademisk prokrastination och argumenterar för mer samhällsvetenskapliga perspektiv på att individer skjuter upp akademiska uppgifter. Resultaten visar att det finns tillämpade socialpsykologiska teorier som till varierande grad har empiriskt stöd bakom sig. Man kan alltså säga att socialpsykologin redan har ett fotfäste inom prokrastinationsforskningen, men att det finns klart utrymme för mer forskning.
-
(2020)Under de senaste 20 åren har Finland gått in för en socialpolitik som kräver flera motprestationer för att man skall ha rätt till sociala förmåner. Målet med den här undersökningen är att ta reda på vilka synsätt, erfarenheter och åsikter kommunalt anställda socialarbetare har om både denna aktiveringspolitik, aktivering samt mera specifikt om aktiveringsmodellen. Utöver det undersöks om och hur aktiveringsmodellen påverkat socialarbetarnas handlingsutrymme. Undersökningen utfördes med hjälp av kvalitativa semistrukturerade intervjuer med fyra kommunalt anställda socialarbetare. Michael Lipskys teori om gräsrotsbyråkrater, samt begreppsparet welfare-workfare används för att analysera intervjumaterialet. De huvudsakliga slutsatserna visar att aktiveringsmodellen i sig själv inte påverkar socialarbetarnas arbete avsevärt, men att den på grund av sin tunga byråkrati skapar tidsbrist och mera arbete för socialarbetare samt i vissa fall stress och flera byråkratiska steg för socialarbetarnas klienter. Aktiveringsplanen som delmoment i modellen skapar även handlingsutrymme för socialarbetare. Det som påverkar socialarbetarnas arbete mera än själva aktiveringsmodellen, är en kombination av flera olika lagar och reformer som trätt i kraft under de senaste åren.
-
(2024)I denna kandidatavhandling diskuterar jag Åland ur ett internationellrättsligt perspektiv och med fokus på element som klassiskt och modernt sett karaktäriserar en nationalitet och nation. Frågan som besvaras är om Åland kan räknas som en nation i modern tid, ur en rättslig synvinkel. Som exempel på mer konkret argumentation ligger möjligheten till ett medborgarskap, Kosovos legitimitet och alternativ för Ålands status. Vid sidan om detta jämförs också den kosovanska och andorranska nationaliteten med den åländska hembygdsrätten. Genom att se frågan som mer rättsfilosofisk och försöka definiera vad som menas med en nation och en nationalitet, och med särskilt fokus på vad som skapar och legitimerar en stat kommer avhandlingen fram till att Åland inte är en nation enligt en kontemporär tolkning. Forskningsfrågan besvaras på så sätt att Åland inte är en stat, utan ett lagstadgat självstyrt landskap. Däremot öppnas dörrarna för att förtydliga Ålands status som exempelvis del av ett federalt Finland eller som en andra finsk nationalitet.
-
(2019)Syftet med avhandlingen är att ta reda på hur åldern påverkar den politiska mediekonsumtionen och valet av mediekanalen bland svenskspråkiga i Finland. Avhandlingen söker efter samband mellan ålder och politisk mediekonsumtion, och analyserar ifall åldern är en signifikant faktor. Det behövs information om den politiska mediekonsumtionen för att den politiska informationen kan nå alla åldersgrupper. Data är kvantitativa och resultaten presenteras i olika grafer, tabeller och analyser. Resultaten syftar på att politiska mediekonsumtionen ökar med åldern. Dessutom finns det skillnader mellan de olika åldersgrupperna beträffande mediekonsumtion och det kan även konstateras att det finns samband mellan ålder och val av mediekanal. Dagstidningar är den populäraste mediekanalen i alla åldersgrupper. Resultaten påvisar att i dagens läge så används medier allmänt mer i de äldre åldersgrupperna. Sociala medier är dock undantaget där de yngsta är de mest aktiva användarna. Från resultaten kan det även avläsas att den politiska mediekonsumtionen ökar ju äldre man blir.
-
(2023)I denna avhandling analyserar jag arbetsprocessen och legitimiteten kring lagberedningen av äldreomsorgsreformen samt lagen om personaldimensionering. Äldreomsorgslagstiftningen är i denna avhandling av intresse, eftersom lagberedningsarbetet inkluderat flera olika aktörer och intressegrupper från olika sektorer både inom och utanför statsförvaltningen. Därmed kan policyprocessen anses vara ett exempel på kollaborativ styrning. I analysen ligger fokus på input- och throughput-legitimitet; både gällande hur inkluderande processen har varit, hur väl olika typer av intressenter har varit representerade i arbetet, hur transparent processen har varit samt hurdana verkliga påverkningsmöjligheter medlemmarna i arbetsgruppen samt övriga aktörer har haft under beredningen. Analysmaterialet i avhandlingen baserar sig på offentligt material kring arbetsprocessen under lagberedningen och innehåller mötespromemorior från arbetsgruppens och de olika ansvarssektionernas möten, protokoll från diskussionstillfällen, remisser från olika aktörer samt arbetsgruppens slutrapport. Fallstudien utgår från en deduktivt kvalitativ innehållsanalys. Resultatet för studien är att både input-legitimiteten och throughput- legitimiteten för kollaborativa policyprocessen var på en nöjaktig nivå och det fanns brister i både inkludering och representation av relevanta aktörer samt i transparensen av själva arbetsprocessen och därtill brister gällande faktiska påverkningsmöjligheter bland deltagarna.
-
(2019)Syftet med kandidatuppsatsen är att på basen av tidigare socialpsykologisk forskning ge en djupare inblick i forskning om aspekter på hur föräldrars alkoholmissbruk kan påverka barnets självbild, mellanmänskliga relationer och resiliens senare i vuxenlivet. Detta är en litteraturöversikt över forskning i området. Ett vuxet barn till en alkoholist är en person vars föräldrars alkoholism är den centrala faktorn som påverkar hur hen anpassar sig, samt att effekten består ända upp i vuxen ålder. Resultatet visar att forskningsområdet är komplext. Ett vuxet barn till en alkoholist kan ha lägre självkänsla och en tendens att känna skam och att ta ett för stort ansvar för familjens situation. Den tidiga relationen till den primära vårdaren tenderar att påverka det vuxna barnets självbild och förmåga att skapa goda relationer senare i livet. Den otrygga anknytningsstilen som barn till alkoholister ofta kan ha, upprepas ofta i den vuxna anknytningen. Det vuxna barnet till en alkoholist känner ofta lägre tillfredsställelse i relationer och mera konflikter i äktenskapet. Relationen till alkoholiserad far i barndomen tenderar att påverka förmågan att kommunicera och lösa problem för sönerna, samt påverka interaktionen med motsatt kön negativt för både söner och döttrar, om föräldern som varit alkoholiserad varit av det motsatta könet. Om föräldern inte är tillgänglig och svarar på barnets behov, kan vissa barn utveckla coping-strategier som tar sig i uttryck i överdriven social kontroll eller medberoende som ofta fortsätter till vuxen ålder. Forskningsresultaten är inte enhetliga; resultat finns på hur det vuxna barnet till en alkoholist kan anpassa sig i vuxna relationer. Barnet kan utveckla resiliens och känna sig starkare av barndomens motgångar. Om känsloklimatet i hemmet är tillåtande och uppmuntrar till att öppet tala om familjens situation och svårigheter, finns det stor chans för barnet att utveckla resiliens. En skyddande faktor är kan också vara familjens sammanhållning och tydliga regler för barnet. Eftersom det inte finns finsk forskning att finna, är ett förslag på vidareforskning att undersöka finska barn till alkoholisters självbild och vuxna relationer.
-
(2017)Recensioner finns I flera olika format. Frågan I denna avhandling är ifall ett format som spridits mer nyligen, nämligen videoformat, har en påverkan på hurdana diskurser som används I recensionerna. Tidigare forskning har visat att format kan ha en inverkan på diskurs. Hur talar en filmrecensent om film I en video, och skiljer det sig från hur recensenter I tidningar talar om film? I den här avhandlingen användes forskning om videobloggar, eller vloggar, och bloggar för att forma en hypotes, eftersom forskning om filmrecensioner I videoformat är obefintlig. Hypotesen var att filmrecensionerna kombinerar element från högkonstdiskursen, I och med att de tillhör genren recension, och den populärestetiska diskursen, eftersom en stor del av forskning kring bloggar och vloggar understryker att deras framgång kommer från en närhet mellan bloggaren eller vloggaren och deras publik. Som videorecensenter användes Jeremy Jahns och Chris Stuckmann, som båda har kanaler döpta efter sig själva på den populära videouppladdningssidan Youtube. De valdes eftersom de båda hade populära recensioner av Rogue One: A Star Wars Story och Captain America: Civil War, som var de två filmer som drog in mest pengar I fjol. Som jämförelse valdes tidningarna Washington Post och The Daily Telegraph, eftersom de är inflytelserika tidningar på engelska som skriver filmrecensioner. I materialet förekom element från både högkonstdiskursen och den populärestetiska diskursen, men somliga trender kunde ändå märkas av. I videorecensionerna förekom betydligt fler populärestetiska element, men mängden högkonstdiskursiva element varierade mellan både filmrecensenternas recensioner, men också mellan de två recensionerna av samma recensent. Materialet verkar för litet för att kunna dra övergripande slutsatser, men det verkar ändå antyda att videorecensenter använder sig mer av populärestetiska element, men också att diskursanvändningen varierar mera från såväl recensent till recensent som recension till recension på Youtube än vad det gör I tidningsrecensioner.
-
(2020)Massmedier brukar ofta rapportera om demonstrationer och protester. Rapporteringen har visat sig följa vissa mönster, bland annat brukar den fokusera mer på oroligheter och våld orsakat av demonstranter framom sociala orättvisor som protesterna kan handla om. Fokuset på våld gäller också bildsättningen. Det finns inramningstekniker som medvetet eller omedvetet klassificerar vilken slags demonstration fotografen vill ge en bild av. Det kan vara frågan om att förmedla känsla av laglöshet, fara och oordning. Denna studie är inriktad på Black Lives Matter, en proteströrelse i USA grundad som en reaktion mot polisvåld. Syftet är att se hur rörelsen representerats i tio stora bilder, eftersom bilder fångar ögat när man läser en tidning. Under våren 2020 dödades en man vid namn George Floyd av amerikansk polis. Detta ledde till protester runtom i USA där människor demonstrerade mot polisvåld, specifikt våld riktat mot USA:s svarta befolkning. Protesterna ledde ofta till konfrontationer med polis. Senare spred sig Black Lives Matter-protesterna utanför USA:s gränser, också till Finland. Metoden som används i avhandlingen är kvalitativ bildanalys. Avhandlingen tar hjälp av ”protestparadigmet”, ett ramverk för journalistik kring protester. Protestparadigmet har inspirerat till sex kategorier som kommer till hands i bildanalysen: lag och ordning, våld eller laglöshet, medborgerliga rättigheter, auktoriteter och kommentatorer, sorg och karneval. Materialet består av tio stora bilder tagna ur dagstidningarna Helsingin Sanomat och Hufvudstadsbladet. De är insamlade under en tidsperiod på tio konsekutiva dagar som börjar med George Floyds död i USA och slutar med en Black Lives Matter-protest som ordnades i Helsingfors. Av de tio bilderna sattes tre i kategorin ”våld eller laglöshet”. De flesta bilderna innehöll polisiär närvaro. Demonstranterna skildrades oftare som ett kaotiskt inslag som bidrar till en känsla av laglöshet. I den enda bilden där polis attackerade demonstranter var offret en vit person, vilket stämmer överens med tidigare forskning om att vita oftare skildras i offerroll än svarta.
-
(2020)Suomessa miehet ovat asevelvollisia ja naisilla on vuodesta 1995 alkaen ollut mahdollisuus suorittaa asepalvelus vapaaehtoisina. Vaikka armeijasta ja asepalveluksesta on tehty paljon tutkimusta, ovat naiset harvoin olleet tämän tutkimuksen keskiössä. Tämän tutkielman tarkoituksena on selvittää, millaisia argumentteja Kansallisen Kokoomuksen ja Suomen Sosiaalidemokraattisen Puolueen kansanedustajat käyttivät, kun laki naisten vapaaehtoisesta asepalveluksesta oli eduskuntakäsittelyssä vuosina 1994 ja 1995. Puolueet on valikoitu niiden hyvin samansuuruisten kansanedustajamäärän sekä keskustelun aikana käytettyjen puheenvuorojen määrän takia. Vaalikauden aikana kokoomus oli hallituspuolue ja SDP oppositiopuolue, millä on vaikutusta asetelmaan erityisesti sen takia, että kyseessä oli hallituksen ehdotus. Koska poliittiset argumentit ovat niin poliittisten ideologioiden värittämiä kuin aikansa kuvia, on tutkielmassa osio, jossa käydään läpi kokoomuksen toimijuutta liberaalikonservatiivisena keskustaoikeistolaisena toimijana ja SDP:tä sosiaalidemokraattisena vasemmistopuolueena. Samassa osassa esitellään myös puolueiden 1980- ja 1990-lukujen puolustuspolitiikkaan ja armeijaan liittyviä julkaisuja ja osioita poliittisista ohjelmista. Kandidaatintutkielman menetelmänä käytetään kvantitatiivista sisällönanalyysia, jonka avulla tutkielman materiaali, eduskunnan lähetekeskustelun ja kolmen istunnon puheenvuorot, on luokiteltu kategorioihin. Syyt naisten toimintamahdollisuuksien laajuuteen armeijassa kumpuavat siitä politiikasta, jota valtiossa tehdään sekä siitä kulttuurista, jossa yhteiskunnassa eletään, joten tämän kategorisoinnin pohjana käytetään Mady Wechsler Segalin vuonna 1995 julkaistua mallia, joka erittelee syitä, jotka maailmanlaajuisesti vaikuttavat naisten mahdollisuuksiin osallistua armeijan toimiin. Lisäksi käytetään tähän malliin vuonna 2002 tehtyä laajennusta, jonka julkaisivat Iskra, Trainor, Leithauser ja Segal. Yksi puhuja on listattu yhteen argumenttikategoriaan vain kerran, jolloin tuloksista voidaan lukea, kuinka monen kansanedustaja käytti tiettyyn argumenttikategoriaan sopivaa argumenttia keskustelujen aikana. Tutkimus osoittaa, että kokoomuksen kansanedustajat ovat pitkälti naisten vapaaehtoisen asepalveluksen puolella ja SDP:n kansanedustajat puolestaan lakia vastaan. Kun kansanedustajat argumentoivat, he käyttävät laajalti argumentteja, jotka kumpuavat suoraan puolueiden ideologisista taustoista: kokoomuksen kansanedustajat vetoavat individualismiin ja yksilönvapauteen ja SDP:n kansanedustajat puolestaan viittaavat kaikkien ihmisten yhtäläiseen tasa-arvoon, biologisesta roolista puhuttaessa SDP:n argumentit voidaan toisaalta tulkita konservatiivisiksi. Voidaan todeta, että suurin osa argumenteista liittyy kolmeen erilaiseen laajempaan kategoriaan: naisten “biologiseen rooliin”, tasa-arvoon ja naisten mahdollisuuksiin yhteiskunnassa ja armeijassa sekä armeijan yleiseen tarkoitukseen. Ensimmäinen kategoria innosti erityisesti SDP:n kansanedustajat argumentoimaan sen puolesta, että naisten tulisi pysyä poissa rintamalta, sillä heidän biologinen roolinsa on synnyttää ja hoitaa lapsia kotona. Toinen kategoria jakaa puolueet pitkälti kahtia: kokoomuksen kansanedustajat näkevät naisten mahdollisuuden suorittaa asepalvelus vapaaehtoisina tasa-arvoasiana, joka parantaa naisten oikeuksia yhteiskunnassa, kun taas SDP:n kansanedustajat näkevät tämän lisäävän epätasa-arvoa, sillä miesten asevelvollisuus pysyy, mutta naisten valinnanvapautta lisätään. Kolmas kategoria armeijan roolista nousee esiin muun muassa kysymyksissä siitä, kenen ylipäätään tulee astua armeijan harmaisiin ja onko pakollisuuteen perustuvalle armeijalle enää tarvetta, erityisesti SDP:n kansanedustajat ovat argumenteissaan vahvasti yhteiskunnan enemmän militarisoitumista vastaan. Vaikka kyseessä ei varsinaisesti ole teoriaa testaava tutkimus, voidaan todeta, että puolueiden argumentit sopivat Segalin malliin sekä sen laajennukseen lähes poikkeuksetta. Uutena kategoriana tutkielmassa tuodaan esille “muut valtiot”, sillä eduskuntakeskustelussa viitataan useaan otteeseen esimerkiksi muiden Pohjoismaiden armeijamalleihin positiivisina esimerkkeinä ja kulttuuriltaan konservatiivisten maiden, kuten katolilaisen Italian, malleihin negatiivisina esimerkkeinä.
-
(2020)Anknytningsteorin anses vara en central teori som beskriver det starka bandet mellan barnet och dess primära vårdare genast från födseln. Människolivet börjar med anknytningen som sedan följer med oss livet igenom. Anknytning handlar om vårt behov av nära relationer och hur vi fungerar i dessa. Även om det första anknytningsförhållandet är relationen mellan barnet och föräldern, innebär anknytning också relationen mellan två parter i ett kärleksförhållande. Syftet med denna litteraturöversikt är att studera hur anknytningsstilar som formas i barndomen påverkar anknytningsstilen i vuxna kärleksförhållanden. För att granska detta problem från en socialpsykologisk synvinkel har John Bowlbys och Mary Ainsworths teori om anknytning använts. Påverkar anknytningsstilen som formas i barndomen parförhållandet som formas i vuxen ålder? Genom att läsa olika böcker och journaler om anknytning och dess inverkan på människorelationer har denna fråga besvarats. Resultaten visade att det finns ett samband mellan anknytningen i barndomen och anknytningen i vuxen ålder. Den anknytningsstil som formas som barn har en stark inverkan på parrelationen som vuxen. Dock kan denna anknytningsstil ändras som vuxen beroende på händelser man genomgår i livet eller den partner man anknyter sig till. En trygg anknytning är ett tecken på att man vågar visa närhet och trygghet inför andra personer men kan samtidigt behålla ett självständigt perspektiv. Otrygg anknytning är däremot ett tecken på brist av differentiering av det egna självet, man har svårigheter att balansera behoven av närhet och självständighet.
-
(2023)Anknytning och sexualitet är två separata system hos individen som ofta aktiveras samtidigt och påverkar varandra. Syftet med denna litteraturöversikt är att kartlägga hur dessa system är kopplade till varandra i ungdoms- och vuxenåldern. Anknytningsteori används som utgångspunkt på grund av dess stora effekt på socialpsykologisk forskning och koppling till nära förhållanden. Anknytningsstilen kan påverka sexualiteten på flera sätt; i denna avhandling behandlas sexuella motiv, sexuellt beteende, och sexuell tillfredsställelse. Resultaten visar att otrygg anknytning kan ha en negativ effekt på dessa, eftersom en otryggt anknuten individ inte klarar av att integrera anknytnings- och sexualitetssystemen med varandra på samma sätt som en trygg individ. Samband har hittats mellan otrygg anknytning och sexuellt riskbeteende, hypersexualitet, tillfälliga relationer och otrohet, även om olikheter finns i forskningsresultat gällande specifika anknytningsstilar (otrygg-undvikande och otrygg-ambivalent). Vidare kan den sexuella tillfredsställelsen påverkas negativt av både individens egen och partnerns otrygga anknytningsstil. Den sexuella dimensionen i förhållanden kan ändå i synnerhet för ambivalenta individer fungera som ett sätt att ändra anknytningsstilen mot ett tryggare håll. Fallgropar och möjligheter i både anknytnings- och sexualitetsforskning diskuteras.
-
(2024)Syftet med denna avhandling, som är uppbyggd som en litteraturöversikt, är att klargöra hur en vuxen persons anknytning är relaterad till kvaliteten på romantiska parförhållanden. Frågeställningen får sin grund från anknytningsteoretiker som Ainsworth och Bowlby. Anknytningsmönster är inre arbetsmodeller som är relativt stabila under en individs livstid och är därmed viktiga att forska i på grund av deras effekt på alla relationer (Hasim m.fl., 2018). För att samla kunskap om detta ämne användes sökmotorer som Web of Science med olika kombinationer av sökord som ”adult attachment” och ”quality of relationship”. Bowlby (1952; 1977; 1982) och Aisworths (1978) tidiga teorier redogör för hur tryggt, otrygg ambivalent, otrygg undvikande och otrygg desorganiserade anknytningsmönster formas av den typ av vårdande omgivning vi befinner oss i som spädbarn. Enligt de här teorierna bibehålls dessa inre modeller till vuxen ålder och kan relateras till kvaliteten på romantiska relationer. Resultaten visar att de med trygg anknytning tenderar att präglas av beteende och attityder som främjar god kvalitet i parrelationer, så som högre tillfredsställelse, intimitet (Busby, 2020), god kommunikation (Guerrero m.fl., 2009) och konstruktiv konflikthantering (Gonzalez-Ortega m.fl., 2017). Personer med någon sorts otrygg anknytning (alltså antingen ambivalent, undvikande eller desorganiserad) tenderar däremot att ha sämre kvalitet på sina parrelationer; ambivalenta personer tenderar att ha låg tillfredsställelse, destruktiva konfliktstrategier (Guzman-Gonzalez m.fl., 2020) och svårigheter med förtroende i relationen till sin partner (Tan m.fl., 2012). Undvikande personer är präglade av undvikande konflikthantering (Cann m.fl., 2008), låg kommunikation (Guerrero m.fl., 2009) och sämre upplevd intimitet (Busby, 2020). Desorganiserade personer har sällan betydelsefulla romantiska relationer alls men de få som de har är relaterade till impulsivt, aggressivt och vårdslöst beteende (Paetzold m.fl., 2015). Sammanfattningsvis har de anknytningsmönster som vi lär oss i tidig ålder en stor inverkan på kvaliteten på våra framtida romantiska relationer, vilket kan inverka negativt på lyckokänslan och hälsan för en otryggt anknuten individ. Avhandlingen framför anknytningsmönstrens viktiga samband till romantisk relationskvalitet vilket bidrar till kunskap inom relationstillfredsställelse och beteende associerat med anknytningsstilarna. Fortsatt forskning om anknytningens samband angående sexuella minoriteter som bisexuella, pansexuella, asexuella relationer behövs för att komplettera det knappa materialet på det här speciella forskningsområdet.
-
(2020)Mitt syfte med avhandlingen är att belysa problematiken mellan barnskyddslagens anmälningsskyldighet och prästers tystnadsplikt, även kallad bikthemlighet. Jag vill genom en gruppintervju granska hur prästerna tolkar och utövar sin tystnadsplikt i praktiken. Detta görs med hjälp av en referensram som beaktar barnets bästa och barnskyddet. Avhandlingen är en tvärvetenskaplig kvalitativ forskning med en teoretisk del och ett empiriskt material. I resultaten knyts den teoretiska delen och den empiriska delen samman. Som slutsats kan man konstatera att det praktiska arbetet skiljer sig från det teoretiska och att yrkesetiken spelar en stor roll i tolkningen av bikthemligheten.
-
(2023)Denna avhandling undersöker fenomenen ansvar och stödbehov ur ett syskonperspektiv. Målgruppen är personer som har växt upp med syskon med intellektuella funktionsnedsättningar och syftet är att undersöka syskonens upplevelser av ansvar och stödbehov. Ämnet har valts eftersom tidigare forskning visar att syskonperspektiv sällan inkluderas i studier om uppväxt med barn med intellektuella funktionsnedsättningar. För att besvara dessa forskningsfrågor används kvalitativ intervjustudie, som utmynnar i en induktiv innehållsanalys. Studien består av fem intervjuer, varav alla informanter är vuxna syskon till personer med intellektuella funktionsnedsättningar. Valet av vuxna intervjupersoner grundar sig på etiska aspekter och möjligheten till reflektion i ett senare skede i livet. Fokus ligger trots detta på upplevelser från barndomen. Avhandlingen använder sig av ekologisk systemteori, utvecklad av Bronfenbrenner (1996) som teoretisk referensram. Systemteorin granskar individen ur större helheter och system, och lyfter fram att den individuella utvecklingen är ett resultat av de system individen befinner sig i, och hur dessa interagerar med varandra. Genom den kvalitativa innehållsanalysen skapas fyra teman som resultat av mina intervjuer. Mina teman formas genom transkribering och kodning av det insamlade intervjumaterialet. Dessa teman har döpts till: bli en hjälpare, motstridiga känslor, samtalsstöd och känna sig sedd. Genom dessa teman besvaras både hur syskon har upplevt ansvar under uppväxten, och vilka stödbehov som var och en önskar. Alla teman kopplas antingen till någondera eller båda av forskningsfrågorna.
Now showing items 1-20 of 738