Browsing by Title
Now showing items 235-254 of 738
-
(2017)Syftet med denna kandidatavhandling är att undersöka på vilket sätt mäns våld mot kvinnor beskrivs i finska vetenskapliga artiklar publicerade under åren 2007 – 2014. Studien omfattas av en analys av sammanlagt 10 vetenskapliga artiklar. Med undantag av en artikel, som publicerats i en nordisk tidskrift, är de övriga 9 publicerade i finländska vetenskapliga tidskrifter inom disciplinen för samhällsvetenskaper, social- och hälsovård. Den teoretiska referensramen för analysen är socialkonstruktivistisk. Med hjälp av denna teori strävar jag efter att synliggöra sociala konstruktioner inom mitt forskningsområde. Detta betyder att jag i min analys redogör för hur, och varför, det manliga våldet mot kvinnor förklaras på det sättet som det görs. Med hjälp av ett feministiskt perspektiv kan dessutom de patriarkala strukturerna som innefattas i den maskulina våldskulturen belysas. Min analys av artiklarna antyder att det finns fyra huvudsakliga förklaringsmodeller för manligt våld mot kvinnor. Dessa förklaringsmodeller har jag kategoriserat utifrån fyra huvudgrupper som innefattar teorier om relationskonflikter, psykiska faktorer, sociala faktorer könsmaktobalans. Genom att förklara mäns våld som orsakat av konflikter i relationen eller psykiska eller sociala faktorer omkring honom riktas fokus bort från den så ofta gemensamma nämnaren, det vill säga att förövaren är en man och offret är en kvinna. Att däremot förklara manligt våld som ett resultat av en könsmaktobalans lyfter fram skillnaderna mellan könen och dess relation till våld. Slutsatsen för min avhandling är att det går att urskilja liknande och återkommande förklaringar av manligt våld i artiklarna som utgjorde min analys. Det kan antas att mäns våld mot kvinnor både påverkas av och påverkar hur man pratar och förklarar manligt våld.
-
(2018)I kandidatavhandlingen undersöktes huruvida tre olika recepten på musikläroanstalternas organisering – lärandekultur, HR-ledarskapet och extern växelverkan eller nätverksstrukturer – har en legitimerad ställning sett ur undervisnings- och kulturministeriets och utbildningsstyrelsens perspektiv. De oberoende variablerna var lärandekultur, HR-ledarskap och nätverksstruktur och den beroende variabeln var legitimitet. Det ställdes tre olika hypoteser: 1. Utvecklandet av lärandekultur förstärker musikläroanstalternas legitimitet, 2. HR-ledarskapet förstärker musikläroanstalternas legitimitet och 3. När musikläroanstalterna bildar nätverk de uppnår starkare legitimitet. Som den teoretiska referensramen användes den nyinstitutionella teorin som betonar att organisationer måste söka legitimitet från de styrande instanserna dvs. anpassa sig till de accepterade normerna för att kunna överleva. Undersökningen gjordes genom att analysera Stadsrådets redogörelse om kulturens framtid, Den kulturpolitiska strategin för år 2025, utbildningsstyrelsens läroplansgrunder för den grundläggande konstundervisningen samt utbildningsstyrelsens resultatavtaltet för år 2016 och 2017 och verksamhets- och ekonomiplan för 2016–2019. Centrala upptäckter var att alla tre recepten verkar ha en legitim ställning ur undervisnings- och kulturministeriets perspektiv. Däremot analysen av läroplansgrunderna ledde till den slutsatsen att ingen av de tre recepten kan förstärka legitimiteten. Eftersom det är sist och slutligen läroplansgrunderna som styr organiseringen av musikläroanstalternas verksamhet, förkastades alla tre hypoteser. Även om analysen av läroplansgrunder inte förstärkte hypoteserna nämndes utnyttjandet av nätverk i andra dokumenten. Detta gav upphov till framtida forskningen att ge forslag på hur musikläroanstalterna skulle kunna utnyttja nätverk för att få mera fotfäste i den politiska diskussionen.
-
(2019)Förtroenderelationen mellan förman och medarbetare kan vara central för en organisations framgång. Tidigare studier har kommit fram till att det i dagens tävlingsinriktade omgivning behövs förtroende i organisationer eftersom det minskar opportunistiskt beteende och främjar samarbete mellan individerna. Få studier har däremot undersökt följderna av förtroende på förmannens och medarbetarens beteende och attityder då förtroendets riktning tas i beaktande, t.ex. vilka är följderna för medarbetarens attityder då förmannen har förtroende för medarbetaren, eller när medarbetaren har förtroende för förmannen. Mitt syfte med denna litteraturstudie är att granska de positiva och negativa effekterna av förtroende mellan förman och medarbetare i organisationen ur tre perspektiv: förmannens förtroende för medarbetaren, medarbetarens förtroende för förmannen, samt ömsesidigt förtroende mellan medarbetare och förman. De primära källorna utgörs av internationella journaler inriktade på förtroende mellan förman och medarbetare. Resultaten tyder på att effekterna av förtroende mellan medarbetare och förman är mer drastiska då förmannen har förtroende för medarbetaren än andra hållet, men att ömsesidigt förtroende är idealt. Positiva följder av förtroende mellan förman och medarbetare leder till mera risktagande, högre arbetsprestation, psykologisk meningsfullhet och trygghet på arbetet. Medarbetaren stannar längre i organisationen och hens beteende är riktat för att främja organisationens målsättningar. Förmannen beter sig mer uppmuntrande och kommunicerar effektivare med en medarbetare hen har förtroende för. Ömsesidigt förtroende skapar ömsesidig altruism och starkt samarbete. Negativa följder framkommer då förtroende är ovälkommet eller motvilligt. Negativa följder är en känsla av okunnighet, försämrad motivation, osäkerhet och stress. Påtvingat beteende riktat för att främja organisationens målsättningar är även möjligt. Sammanfattningsvis kan förtroende ha både positiva och negativa följder för förmannen och medarbetaren. Fler studier behövs för att undersöka de olika förtroenderiktningarnas följder på beteende och attityd. En ökad förståelse av den positiva påverkan som förtroendet har och orsakerna bakom destruktivt förtroende kan hjälpa organisationer att utbilda sin personal på ett sätt som främjar organisationens framgång.
-
(2021)Syftet med denna avhandling är att granska vilka förutsättningar för implementering Helsingfors universitets jämställdhetsplan 2021–2024 har. Detta görs eftersom forskning i implementeringsprocesser har visar att en interventions framgång inte beror på själva interventionen, utan snarare på själva implementeringsprocessen. För jämställdhetsplaner innebär detta att de faktiskt måste implementeras för att de ska uppnå sitt syfte, som är att främja jämställdheten vid en läroanstalt eller arbetsplats. För att jämställdhetsplanen vid Helsingfors universitet ska kunna integreras till den dagliga verksamheten vid universitetet är det viktigt att jämställdhetsplanen präglas av sådant innehåll som enligt teorin främjar implementeringen av en intervention. Avhandlingen granskar ifall detta är fallet genom en kvalitativ dokumentanalys där jämställdhetsplanen analyseras för att identifiera faktorer som enligt teorin har en inverkan på implementeringsprocessen. Dessa faktorer presenteras först i den teoretiska referensramen, och därefter kommer själva analysen. Avhandlingens huvudsakliga resultat är att Helsingfors universitets jämställdhetsplan för 2021–2024 har goda förutsättningar för att implementeras på ett berömligt sätt, trots att vissa brister i jämställdhetsplanen har identifierats.
-
(2017)Denna uppsats syftar till att klargöra huruvida det är sannolikt att anta att västvärldens demokratiideal går att implementera på en stat som under många hundra år präglats av ockupation och icke-demokratiskt styre. Jag har valt att belysa detta genom att studera Irak och den demokratiseringsprocess som inleddes genom en extern intervention ledd av USA. För att undersöka detta har jag ställt följande forskningsfråga: I vilken mån uppfyller Irak de demokratikriterier som karaktäriserar en demokratisk stat och vilka förändringar bör ske innan demokratin i landet kan konsolideras? För att besvara forskningsfrågan har jag valt att göra en fallstudie av Irak och demokratiseringsprocessen som pågått sedan år 2003. Med hjälp av Robert Dahls polyarkimodell inleder jag analysen genom att avgöra i vilken mån Irak kan anses uppfylla de villkor som enligt Dahls modell karaktäriserar ett demokratiskt system. När detta är avklarat fördjupar jag mig i förutsättningarna för demokratisk konsolidering genom att använda mig av Linz och Stephans teori om demokratisk konsolidering. Studiens resultat visar att trots att Iraks utveckling sedan år 2003 präglats av vissa starka demokratiska drag så förekommer fortfarande stora brister i förverkligandet av de demokratiska institutionerna. Jag kan därmed inte anse att landet uppfyller villkoren för en demokrati. Demokratisk konsolidering uppnås enligt Linz och Stephan då demokrati har blivit ”the only game in town”, och förutsätter samverkan av fem fungerande samhälleliga arenor. Studien visar på stora brister i samtliga samhälleliga arenor och speciellt korruption, etnisk och religiös splittring samt avsaknad av pro-demokratisk kultur förhindrar demokratisk utveckling och konsolidering.
-
(2023)Demokrati och delaktighet i beslutsfattandet är en allt viktigare fråga för kommuner i Finland. Delaktigheten för speciellt utsatta grupper regleras av FN både i konventionen för personer med funktionsnedsättning och konventionen för barnens rättigheter, samt i framtiden möjligen också i en konvention för äldre personers rättigheter. Avgöranden från Justitieombudsmannen påvisar också hur viktigt det är att ta med kommuninvånare, speciellt utsatta grupper, i beslutsfattandet som inverkar på deras möjligheter att vara delaktiga. Att komma till ett entydigt svar på forskningsfrågan ”Vilka juridiska verktyg i kommunen kan stärka lokaldemokratin?” är mycket krävande eftersom avhandlingen visar på att lokaldemokratin är mycket mångfacetterad och påverkas av många olika juridiska aspekter. Det bör ändå konstateras att det mest konkreta verktyget som kan påverka lokaldemokrati är ett delaktighetsprogram, både på basis av jämförelsen och de olika nationella och internationella påverkande aspekter som behandlas. I ett delaktighetsprogram redogörs för både konkreta problemområden och möjliga lösningar. På det sättet fungerar delaktighetsprogrammet som ett av kommunen skapat juridiskt verktyg, som förverkligar vad som föreskrivs i kommunens förvaltningsstadga och nationell lagstiftning. För att svara på forskningsfrågan jämför denna avhandling även Borgå, Lahtis och Vasa och granskar städernas delaktighetsfrämjande åtgärder. Det är krävande att dra en entydig slutsats om vilken kommun som bäst följer lagstiftningen och rekommendationer kring temat. Alla tre kommuner kunde ändå dra nytta av nytänkande från varandras lösningar. En annan aspekt som alla städerna i jämförelsen skulle kunna dra nytta av är att mer konkret beakta FN:s konventioner i sin verksamhet. Detta för att ytterligare öka legitimiteten för betoningen av olika utsatta gruppers deltagande i beslutsfattandet. Det är nämligen viktigt att inse hur FN via sina konventioner inverkar på hur delaktighetsfrämjande åtgärder ser ut och utan dessa bestämmelser skulle kommunens förhållningssätt kunna se mycket annorlunda ut. Den europeiska nivåns inverkan på kommunaldemokrati och delaktighet tas också upp. Frågan om huruvida internationella eller nationella närverk kan stöda invånardelaktighet i kommuner behandlas avslutningsvis.
-
(2023)Migration är ett komplext tema och ses som en global företeelse som påverkar många länder runtom i världen. Kultur, integration, politik, mänskliga rättigheter och ekonomi är aspekter som präglar migration. Allt flera länder är i behov av internationella talanger och konkurrensen om talangerna blir högre. För Finland är det av strategiskt intresse att fokusera på talangattraktion och talangintegration. Att attrahera internationella talanger till ett främmande land innebär att be dem att förändra sina liv. Detta är en stor begäran, särskilt för en hel familj. För att internationella talanger ska vilja flytta till Finland krävs att landet uppfattas som attraktivt. En hög attraktionsnivå kan uppnås genom tillräcklig marknadsföring, ett gott rykte om landet, en lyckad integration och en fungerande samverkan på regional och nationell nivå. Det EU-finansierade Talent Boots-programmet stödjer integrationen av internationella talanger i Finland och kan fungera som en lösning på integrationsproblemen som präglar landet. Mitt syfte med avhandlingen är att undersöka om Talent Boost-programmet har en positiv inverkan på integrationsprocessen för internationella talanger. Vilka är effekterna av Talent Boost-programmets integrationstjänster för internationella talanger? För att få en bättre förståelse av talangattraktion kopplas jag ihop avhandlingen med Lee’s Push- och pullteori och collaborative governance theroy spelar även en betydande roll för samverkan inom Talent Boost-programmet. Resultaten påvisade att Talent Boost-programmet utför viktiga tjänster som bidrar till talangattraktion och talangintegration. Den största vikten läggs ändå vid talangattraktion framom talangintegration vilket kan leda till problem för Finland i framtiden. Talent Boost-programmet består av ett tiotal aktörer och delområden vilket gör samverkan dem emellan blir komplicerad. De tjänster som programmet erbjuder verkar ofta under en kortare period vilket gör det svårare att förstå de långvariga resultaten av tjänsterna. Talent Boost-programmet erbjuder många användbara tjänster som kunder implementeras som permanenta på den nationella nivån.
-
(2020)Ungas (12–19 år) fysiska inaktivitet är ett hälsoproblem i Finland och hela världen. Därför är det av stort intresse att undersöka vad som påverkar motionsbeteende och hur man kan främja motionsvanorna. Denna avhandling är en litteraturöversikt vars syfte är att utgående från tidigare vetenskaplig forskning klargöra hur socialt stöd från familj, vänner och jämnåriga samt andra vuxna kan inverka på ungas fysiska aktivitet och motionsvanor. Motion kan definieras som all kroppslig rörelse som förbrukar energi och innebär både vardagsmotion och deltagande i organiserad idrottsverksamhet. Socialt stöd kan definieras som att två individer utbyter resurser som givaren eller mottagaren upplever främja mottagarens välbefinnande, eller har intentionen att göra det. Socialt stöd kan anta olika former och delas in i flera olika typer. Resultaten visar att motionsbeteende allmänt kan möjligtvis påverkas av många olika faktorer, däribland motivationsrelaterade samt socialkognitiva faktorer, exempelvis nivån av självbestämmande och självförmåga, hur man planerar sitt beteende och om man har (inre eller yttre) motivation. Socialt stöd visade sig ha inflytande på ungas motionsbeteende, dels genom att påverka just de motivationsrelaterade och socialkognitiva faktorerna, och stödet kan komma från vänner, familjen och andra vuxna, som gymnastiklärare och tränare. Familjens, vännernas och jämnårigas samt andra vuxnas stöd kan påverka motionsbeteendet med dels samma mekanismer, dels med olika. Olika sätt på vilka socialt stöd kan inverka på motionsbeteende är att det kan höja på självförmåga, ändra attityder, motivera, möjliggöra deltagandet i motionsaktiviteter samt förbättra motionsprestationer som i sin tur kan aktivera unga mera till att motionera. Slutsatser som man kan dra är således att socialt stöd kan påverka motionsbeteende på många olika sätt, men det är inte helt klart till vilken nivå det påverkar och om någon form av socialt stöd påverkar motionsbeteende mera än någon annan. Olika personer kan också reagera på olika sätt på stödet. I framtida forskning vore det intressant att ta reda på kausaliteter, ifall det är någon form av stöd som har större inflytande, hur intentionen till att motionera påverkar motionsbeteendet samt hurdana motionsfrämjande interventioner, som skulle fungera.
-
(2023)Medier har länge haft en preferens för herrsport, medan kvinnor har fått kämpa för att få synlighet. Sport är en del av samhället och medierna strävar till att förmedla verkligheten jämställt. Marginaliseringen av kvinnor på sportsidorna har konsekvenser för samhällets syn på idrottande kvinnor, och därför är det viktigt att rapporteringen är jämställd. Avhandlingens syfte är att granska hur kvinnliga idrottare framställs på public service-bolaget Yle Sportens webbplats. För att ta reda på hur kvinnor representeras utförde jag en kvantitativ analys av de 50 senast publicerade artiklarna på Yle Sportens webbplats. Dessutom undersöktes tre artiklar med hjälp av kritisk diskursanalys. Resultatet av den kvantitativa analysen visade att kvinnor utgör en femtedel av rapporteringen, medan män utgör fyra femtedelar. Resultatet av den kritiska diskursanalysen visade att kvinnorna delvis kopplades till könsstereotypa roller, där rollen som familjemedlem och som en emotionell människa var mest framträdande. I artiklarna framstod kvinnorna som motgångarnas idrottare, där idrottarna mött utmaningar men blivit starkare av dem.
-
(2020)Mitt syfte är att granska vilka definitioner av begreppet delaktighet, samt hur brukarnas delaktighet beskrivs i verksamhets- eller projektplaner hos fyra aktuella projekt inom den inhemska mathjälpen. Tidigare forskning och teori om delaktighet har visat att det är ett mycket mångfacetterat begrepp, och att det som fenomen är dynamiskt samt upplevs subjektivt och relationellt. I avhandlingen har jag närmat mig materialet med induktiv kvalitativ innehållsanalys och haft tidigare forskning och olika teorier om delaktighet som referensram. Jag har valt att göra en induktiv och subjektiv analys eftersom delaktighet är ett så pass brett fenomen och jag inte haft som syfte att få fram en enkel definition av det, utan velat hålla en öppen attityd till materialet. I analysen av materialet fick jag fram fyra stycken huvudkategorier som representerar de olika sätten delaktighet beskrivs i texterna. Kategorierna är 1. Social delaktighet. 2. Delaktighet genom brukarmedverkan och brukarorientering. 3. Delaktighet genom aktivt deltagande. 4. Delaktighet i arbetslivet och arbetsgemenskap. De syner på delaktighet som syntes mest i materialet ingår i kategorierna 1 och 4. I materialet var det alltså vanligast att delaktighet diskuterades i samband med brukarens eget sociala deltagande eller i koppling till brukarens möjlighet att delta genom brukarmedverkan eller brukarorientering.
-
(2024)Traditionellt sett har Europeiska unionen (EU) varit en diplomatisk aktör som strävar efter att upprätthålla respekt för gemensamma värden av sina medlemsstater, samtidigt som unionen respekterar medlemsstaternas suveränitet. Under de senaste åren har dock unionen ställts inför inre utmaningar, särskilt i fallet Ungern då staten kontinuerligt brutit mot unionens gemensamma värden, särskilt rättsstatsprincipen. Ungerns situation har varit föremål för forskning under tidsperioden 2010–2024 på grund av dess utveckling gällande demokratiska läget och rättsstatsprincipen. Det saknas dock forskning avseende hur EU utvecklat sitt maktutövande i samband med förändringarna i Ungern. En obesvarad fråga är om EU har börjat använda sig av så kallad hård makt tillsammans med sin mjuka makt? Denna uppsats analyserar hur EU anpassat sig till en roll där användning av hård makt har blivit nödvändigt i förhållande till Ungern. Genom att analysera politiska processer mellan EU och Ungern under tidsperioden 2010–2024 belyser uppsatsen användningen av mjuka och hårda policyinstrument, och beskriver hur dessa föreställer unionens mjuka och hårda makt. Mjuk makt bygger på attraktion och agendaskapande, medan hård makt bygger på tvång eller incitament. Övergången för EU från endast mjuk maktutövning till att även inkludera hård maktutövning har varit en långsam och komplex process som fortfarande pågår. De hårda policyinstrument som unionen använder kan snarare beskrivas som hybrider som innebär en användning av både mjuk och hård makt, snarare än enbart hård makt. Det finns dock tecken av motvilja inom unionen mot att använda den hårdare sidan av makten och användningen påverkas av oenighet inom unionen. Att använda hård maktutövning i fallet Ungern kan dock vara nödvändigt för att säkerställa att unionen inte förlorar sin mjuka makt.
-
(2018)Attityder är ett av de mest välforskade områden inom socialpsykologin. Syftet med avhandlingen är att beskriva hur negativa intergruppsattityder uppstår och hur dessa kan förändras utgående från tidigare socialpsykologisk forskning. Avhandlingens avsikt att bidra till det socialpsykologiska forskningsområdet med en klar översikt över vad forskning har visat leder till uppkomsten och förändrandet av negativa intergruppsattityder, och således bedrivs avhandlingen som en litteraturstudie. De främsta teorierna som används i avhandlingen angående uppkomsten av negativa intergruppsattityder är den sociala identitetsteorin, den realistiska gruppkonfliktteorin och den integrerade hotteorin. Gällande attitydförändringar är de främsta teorierna som används i avhandlingen teorin om kognitiv dissonans, självperceptionsteorin samt kontakthypotesen med vidare utarbetningar av hypotesen. Avhandlingen visar hur upplevelser av hot mot ingruppen i samband med negativa emotioner mot utgruppen är den främsta anledningen till negativa intergruppsattityder, och att olika former av positiv kontakt är effektiv i att minska negativa intergruppsattityder. Intergruppsattityder förbättras således genom att uppfattningen av att utgruppen är hotande elimineras.
-
(2018)I min kandidatavhandling vid Svenska social- och kommunalhögskolan vid Helsingfors Universitet intresserar jag mig för vilka förutsättningar frigivna fångar har för ett stabilt vardagsliv utan brottsliga handlingar. Jag vill utreda vad som kan tänkas krävas för att kunna bryta en spiral av upprepade fängelsevistelser, och vilka insatser som krävs från de som arbetar inom fångvården. De frågor jag vill besvara är, 1) Vilka är de viktigaste förutsättningarna för att en nyligen frigiven fånge ska kunna leva ett brottsfritt liv? 2) Hur kan de som arbetar med fångar stöda dem att uppnå de här förutsättningarna? Jag har gjort en litteraturstudie i fångvård och kriminalitet för att få översikt över fältet. Dessutom gjorde jag två temaintervjuer, där jag intervjuade personer som arbetar med olika uppgifter inom fångvårdssektorn. Intervjuerna analyserade jag utgående från en kvalitativ innehållsanalys. I min kandidatavhandling fick jag fram flera intressanta synpunkter och insikter. Det som fångarna ofta saknar är en trygg uppväxt, mental hälsa, kontakt till pålitliga personer, utbildning, etc. Då fångarnas liv dessutom kan ha präglats av missbruk, arbetslöshet och bostadslöshet krävs det insatser från olika håll för att bryta den negativa spiralen och få en ny livsriktning. Fängelsetiden isolerar fångarna från mänsklig kontakt med släktingar och vänner. Steget ut i friheten är stort och leder lätt till ensamhet och ångest. Det kan ofta bidra till att den frigivna fången söker sig till vännerna som kanske tidigare varit en del av deras tidigare destruktiva livsstil. Ett liv i frihet kräver tillgång till bostad och meningsfull sysselsättning, samt sociala nätverk. De här livsområdena borde börja byggas upp med professionell hjälp redan under fängelsevistelsen, för att minska risken för återfall i brott
-
(2017)Tiedekunta/Osasto – Fakultet/Sektion – Faculty Laitos – Institution – Department Svenska social- och kommunalhögskolan Tekijä – Författare – Author Joel Ramón Åke Sjögren Työn nimi – Arbetets titel – Title Frivilligarbete – varför ställer individer upp för andra? Oppiaine – Läroämne – Subject Socialpsykologi och psykologi Työn laji – Arbetets art – Level Kandidatavhandling Aika – Datum – Month and year Okt 2017 Tiivistelmä – Referat – Abstract Frivilligarbete har blivit en viktig del av samhället, speciellt inom tredje sektorn. Tidigare studier har försökt förklara frivilligbeteende med en enda bakomliggande orsak till att en individ engagerar sig. Få studier har tagit i betraktande vad som inverkar på beslutandeprocessen hos individer och hur dessa sammanhang kan förstås. Studier tyder däremot på att den sociala miljö som individen befinner sig i är av stor betydelse för frivilligbeteendet, och respondenter understryker att de kontribuerar p.g.a. flera olika motiv. Frivilligbeteendet är alltså komplext då människor i ett alltmer individualistiskt samhälle fortfarande beslutar att ägna sig åt kollektivistiskt frivilligarbete. Syftet med denna avhandling är att på basis av tidigare forskning kritiskt granska de främsta motiven till att personer utför frivilligarbete. De primära källorna utgörs av internationella tidskrifter som behandlar frivilligbeteendet. Resultaten tyder på att övervägandet av för- och nackdelar, sociala resurser, situationsbundenhet, ålder, rollidentitet, socioekonomisk status och altruistiska tendenser tillsammans förklarar frivilligbeteendet utförligast. Befrämjande av karriär, enskilda jobbmöjligheter samt uppbyggande av identitet är centrala bakomliggande motiv. Enskilda orsaker kan inte förklara heltäckande varför individer utför volontärarbete. Sammanfattningsvis kan en ökad förståelse för fenomenet bidra till frivilligorganisationers utveckling samt bemötandet av volontärarbetarnas intressen, för att ge bästa möjliga utgång för bägge parterna. Ytterligare bidrar avhandlingen till att avveckla stereotypier som råder kring frivilligarbete och på det viset till att problematisera den allmänna uppfattningen om volontärarbetare som en del av kollektivet. Avainsanat – Nyckelord – Keywords Frivilligarbete, volontärarbete, motiv, rollidentitet, Den sociala utbytesteorin
-
(2021)Ett funktionshinder medför för individen en ständig kamp mot fördomar och kan även leda till stigmatisering av individen. Ett funktionshinder kan ta uttryck på flera olika vis. Om en individ har en funktionsnedsättning innebär det att hon/han har en nedsättning av sin fysiska eller psykiska funktionsförmåga. En nedsättning av en fysisk funktionsförmåga likt en psykisk funktionsförmåga för med sig ständiga dilemman hos individen. I min avhandling granskar jag vilken betydelse sexualiteten och genuset/könet har i konstruktionen av identiteten hos en funktionsnedsatt individ. Jag lyfter upp frågor angående sexualiteten hos en dylik individ och försöker analysera förhållandet mellan den och konstruktionen av könet och genuset samt vice versa. Ur ett samhällsvetenskapligt perspektiv och med sociologiska teorier diskuterar och kritiserar jag de föreliggande normerna angående funktionsnedsatta individer i dagens samhälle. Jag drar slutsatser som tyder på att en funktionsnedsättning försätter individen i en missgynnande position med tanke på konstruktionen av dess sexualitet samt kön.
-
(2022)Syftet med denna avhandling är att ge en bild av funktionshindrade människors grundläggande och mänskliga rättigheter i undantagstillstånd. I avhandlingen görs en översikt av följderna av covid-19-pandemins begränsningsåtgärder för tryggandet av funktionshindrades grundläggande och mänskliga rättigheter. Covid-19-pandemins undantagstillstånd har kastat ljus på den institutionell diskriminering som funktionshindrade personer ännu på 2020-talet hamnar uppleva. Inom den funktionshindrade människogruppen finns en människogrupp som ofta blir bortglömd. Personer med intellektuell funktionsnedsättning har ofta begränsade möjligheter att uttrycka sig i fråga om självbestämmande, vilket gör funktionshindrades intresseorganisationers uttalanden nödvändiga i beslutsfattande. Rörelsefriheten är en rättighet som tryggas för alla människor, såväl på grundlagsnivå som i internationella människorättsfördrag. De myndighetsutlåtanden och rättsfall som behandlas i avhandlingen tar ställning till det besöksförbud som sattes upp i serviceboenden och konstaterades vara olagliga. Besöksförbudet är inte en engångsföreteelse, utan begräsningsåtgärderna speglar den allmänna synen på att rättigheterna för personer med intellektuell funktionsnedsättning kan begränsas med lägre tröskel än övriga funktionshindrade samt icke-funktionshindrade. Kränkningar av rättigheter som rörelsefrihet är tätt sammankopplade med institutionell makt, som fortsättningsvis lever kvar. Avhandlingens slutsats är att funktionshindrades grundläggande och mänskliga rättigheter på ett grovt sätt har kränkts i covid-19-pandemins undantagsförhållanden i Finland. För att undvika liknande kränkningar av de allra mest grundläggande rättigheterna, bör de funktionshindrade själva samt intresseorganisationer innefattas i allt beslutsfattande som gäller dem och deras rättigheter. Personer med intellektuell funktionsnedsättning bör behandlas som individer och inte som en grupp på basis av en diagnos. Ett funktionshinder i sig berättigar inte frihetsberövande eller användandet av begränsningsåtgärder.
-
(2024)Förekomsten av välbefinnande är starkt kopplat till hur människor uppskattar sin nivå av livskvalitet. Därmed kan personer med funktionsvariation uppleva varierande nivåer av välbefinnande som ett resultat av existerande hinder i olika livsaspekter som påverkar livskvalitet. Den sociala modellen för funktionshinder har bidragit till ett skifte i forskningsfokus som understryker vikten av att utföra samhällsvetenskaplig funktionshinderforskning. Syftet med denna litteraturöversikt är att kartlägga vad vi vet om välbefinnande bland individer med funktionsvariation och vilka aspekter av välbefinnande det har forskats om. Resultaten visar att forskning om välbefinnande bland personer med funktionsvariation diskuterar strukturer och processer, till exempel politisk påverkan på lagstiftning som har ett samband gällande tillgängligheten och anskaffningen av nödvändiga hjälpmedel för att uppnå en tillräckligt hög förmåga att existera på ett sätt som säkerställer möjligheten att uppleva välbefinnande i alla dess aspekter. Resultaten belyser också ett samband mellan effekterna av mellanmänskliga relationer, attityder och normer i olika samhällsrum och hur de inverkar på olika aspekter av välbefinnande. Sammanfattningsvis innehåller slutorden reflektioner över resultaten från denna litteraturstudie och diskuterar både existerande och framtida komplikationer kring funktionsvariation och hinder.
-
(2018)Skolmobbning har länge varit aktuellt inom den allmänna debatten och har forskats om en del genom åren. Eftersom skolmobbning är ett stort problem har det skapats lagliga riktlinjer, vars syfte är att skapa en trygg skolmiljö för eleven. Skolkuratorn bedriver det sociala arbetet i skolan, men vad är kuratorns roll i antimobbningsarbetet? Syftet med denna avhandling är att tillsammans med en överblick av litteratur samt via en kvalitativ undersökning kartlägga skolkuratorns roll i antimobbningsarbetet. Den kvalitativa undersökningen bestod av fyra intervjuer som sedan transkriberades och analyserades. Resultaten visar att skolkuratorns roll är rätt så otydlig, vilket leder till att skolkuratorn arbetar ganska flexibelt och på så vis skapar en egen roll. Skolkuratorns arbete är till en stor del förebyggande och i mobbningsfrågor arbetar skolkuratorn med att öka trivseln i skolorna. Det kommer att belysas likheter samt olikheter i skolkuratorns roll som framkommit via den kvalitativa forskningsintervjun samt vad i antimobbningsarbetet borde förbättras. Avhandlingen avslutas med diskussion där litteraturgenomgången och resultat från den kvalitativa intervjuundersökningen knyts ihop.
-
(2020)I detta arbete har jag studerat terapihundens effekt på samspelet med människan från en fysisk, psykisk och social synvinkel. Terapihund definierades som en hund av vilken ras som helst som efter en grundutbildning är i ostyrd interaktion med människan. Syftet var att genom analys av effekterna kunna utvärdera huruvida terapihundar kunde användas inom olika branscher för att stöda det fysiska, psykiska och sociala välbefinnandet. Problemformuleringen var, om det finns fysiska,psykiska och sociala effekter i samspel med terapihund samt vilka de i så fall är. Som metod användes litteratusöversikt av forskningsartiklar och böcker. Som teoretisk referens används John Bowlbys anknytningsteori samt KASAM. Resultatet visar att det finns en viss positiv effekt på alla delområden, även om risker finns för både feltolkning av begrepp och av rätt kategorisering av effekter. Exempel på effekter som studierna påvisade var att terapihunden minskade på stress och förstärkte självkänslan. I vissa studier kunde man visa på en förbättring i kommunikationen hos autistiska barn då de hade terapihunden med sig under fysioterapin. Även I fångvården har terapihunden stärkt individens självförtroende och ansvarskänsla. Hos dementa kunde man se en förbättring I aktiviteten hos äldre. I Finland har man inte forskat särskilt mycket i samspelet mellan terapihund och individ, men allt mer är terapihunden med som ett verktyg till en annorlunda närmandesätt i patient-eller kundkontakter. Förslag för fortsatt forskning kunde vara att studera fysisk, psykisk och social effekt var för sig och på så sätt få fram en evidensbaserad och mera detaljrik beskrivning av effekter. Denna kunskap kunde ha betydelse för nytänkande inom många branscher. För att kunna etablera terapihundar som ett bestående alternativ inom vård eller servicebranscher behövs ännu mera forskning för att få en högre grad av evidens.
-
(2016)Syftet med avhandlingen är att undersöka huruvida den rikstäckande tidningen Hufvudstadsbladet, HBL, genom sin rapportering reproducerar sterotypa uppfattningar, eller myter, kring våldtäkt och hur de i så fall ser ut. Detta eftersom tidigare forskning slagit fast att mediekonsumenters uppfattningar om våldtäkt påverkas av hur brottet beskrivs i till exempel tidningar. Uppsatsen utgår ifrån socialkonstruktionism, där språket både anses bygga verkligheten och vara en konstruktion i sig självt. Metoden är kvalitativ innehållsanalys med närläsning som verktyg. 117 artiklar ingår i analysmaterialet, varav 25 närläses. Artiklarna är hämtade från webbplatsen gamla.hbl.fi och är publicerade åren 2011-2015. Undersökningen visar att HBL reproducerar en sterotyp bild av våldtäkt där gärningsmän är galna främlingar, och där icke-vita personer associeras med brottet i större utsträckning än vita. Däremot reproducerar HBL inte sterotyper som sexualisering av offret eller situationen eller uppfattningar om att kvinnor ljuger om våldtäkt.
Now showing items 235-254 of 738