Browsing by Title
Now showing items 421-440 of 738
-
(2016)Frågor kring mångfald har blivit allt mer aktuella i och med en ökad befolkningsförflyttning och heterogenitet inom befolkningen. Också inom organisationer har respekt för olikheter blivit en viktig aspekt och forskningen kring mångfaldshantering på organisatorisk nivå är omfattande. På teamnivå, och specifikt vid sammansättning av team, har mångfaldsfrågor däremot inte beaktats i lika hög grad, även om arbete allt oftare organiseras kring team inom dagens organisationer. Syftet med denna avhandling är därmed att på basis av tidigare forskning studera hur mångfald beaktas vid sammansättningen av team i arbetslivet. Avhandlingen är en litteraturstudie som baserar sig på artiklar och litteratur som behandlar problemområdet och som valts ut på basis av på förhand bestämda urvalskriterier. De primära källorna utgörs av forskning från både mainstream forskningsfältet och kritiskt inriktad forskning. Resultaten visar att majoriteten av den befintliga forskningen beaktar mångfald vid sammansättningen av team ur ett prestationsperspektiv, där fokus för beaktandet av mångfald ligger på hur olikheter påverkar teamets effektivitet, och vilken teamsammansättning som kan medföra den största finansiella nyttan. Denna dominerande forskningsinriktning förbiser i stort sett andra aspekter av mångfald, som t.ex. mångfald som värdefullt i sig eller diskriminering i samband med sammansättning av team. Som en motreaktion till denna mainstream forskningsinriktning har ett kritiskt forskningsområde uppstått som problematiserar denna forskningsinriktnings syn på mångfald och strävar efter att synliggöra inbyggda strukturer som upprätthåller diskriminering inom organisationer. Det kritiska forskningsfältet beaktar därmed mångfald vid sammansättningen av team ur ett diskrimineringsperspektiv. Denna avhandling sammanfattar därmed resultaten kring hur mångfald beaktas vid sammansättningen av team från två skilda forskningsfält och kontribuerar till existerande litteratur genom att sammankoppla dessa två forskningsinriktningar.
-
(2017)Det övergripande syftet med föreliggande studie är att undersöka hur socialarbetare sysselsatta med vårdnadsutredningar resonerar kring mångkulturella vårdnadstvister utifrån deras yrkeserfarenhet av dylika familjerättsliga tvistemål. Mer preciserat är avsikten att belysa hur socialarbetarna ser på de mångkulturella vårdnadstvisternas karaktär respektive klientarbetet med denna klientgrupp, samt hur socialarbetarna uppfattar föräldraförmågan hos ifrågavarande tvistande föräldrar. Således ämnar studien bidra till en ökad förståelse för vilken eventuell inverkan dylika uppfattningar kan tänkas ha för såväl klientarbetets utformning som vårdnadsutredningarnas bedömningar och förslag. Studiens forskningsansats är kvalitativ. Den empiriska datainsamlingen har skett genom semi-strukturerade intervjuer med tre socialarbetare som arbetar med vårdnadsutredningar och som i sitt klientarbete kommer i kontakt med mångkulturella familjer. Materialet har analyserats med hjälp av kvalitativ innehållsanalys. Studiens övergripande teoretiska referensram utgörs av en kombination mellan tidigare forskning och de teoretiska perspektiven essentialism samt socialkonstruktivism. Studiens resultat visar att mångkulturella vårdnadstvister upplevs till sin karaktär vara mer utmanande än motsvarande icke-mångkulturella vårdnadstvister. Enligt informanterna finns det i dylika vårdnadstvister ofta ett stort kulturellt avstånd mellan socialarbetaren och klienten, vilket gör att utredningsprocessen präglas av stor osäkerhet med risk för många snedsteg. Därtill går det enligt socialarbetarna att identifiera vissa återkommande och tydligt urskiljbara fenomen och särdrag vad gäller de mångkulturella vårdnadstvisterna till skillnad från de icke-mångkulturella vårdnadstvisterna. Resultaten indikerar också att socialarbetarna upplever det praktiska klientarbetet i samband med mångkulturella vårdnadsutredningar som mer krävande än klientarbetet i samband med motsvarande icke-mångkulturella vårdnadsutredningar. Vidare visar resultaten att socialarbetarna ger företrädesvis kulturella förklaringar till den bristande föräldraförmågan som tvistande föräldrar med mångkulturell bakgrund anses ge uttryck för. Ytterligare antyder forskningsresultaten att socialarbetarnas personliga förhållningssätt till den mångkulturella bakgrunden kan ha stor betydelse för hurudana bedömningar och rekommendationer socialarbetarna väljer att inkludera i sin vårdnadsutredning, samt att det finns en risk att dylika uppfattningar kan komma att påverka föräldrarnas stämningsansökan och det de önskar uppnå med tvisten i företrädesvis negativ bemärkelse. Socialarbetarnas syn på mångkulturella vårdnadstvister visar sig till stor del präglas av essentialistiskt grundade tänkesätt och därpå ofta följande negativa generaliseringar, vilket dock av flera orsaker ter sig relativt problematisk vad bemötandet av mångkulturella familjer beträffar. Studiens forskningsresultat pekar på behovet av arbetsverktyg som kan uppmuntra socialarbetarna till ett kritiskt ifrågasättande av sig själva och sin förförståelse i samband med sammanställandet av mångkulturella vårdnadsutredningar.
-
(2016)Enligt finsk lag skall äktenskap grunda sig på frivillighet. Arrangerade äktenskap och tvångsäktenskap är globala fenomen, som också förekommer i Finland. Det är straffbart i Finland att tvinga någon att gifta sig, men till skillnad från de andra nordiska länderna saknas explicit lag i Finland som kriminaliserar tvångsäktenskap. Syftet med denna avhandling är att undersöka de motiveringar riksdagsledamöter använder sig av då de argumenterar för kriminalisering av tvångsäktenskap i Finland. Dessutom var syftet att kritiskt granska dessa motiveringar mot tidigare forskning. Undersökningen genomfördes genom en kvalitativ innehållsanalys av finländska riksdagsdokument från åren 2012 till 2016. Som resultat hittades fyra slags motivationer: pragmatiska, rättsliga, etiska och chauvinistiska synpunkter. Pragmatiska synpunkter är de argument som betonar de praktiska konsekvenser av en lagstiftning. Även om tvångsäktenskap för tillfället är kriminaliserat, argumenterar ledamöter att en explicit lagstiftning skulle stöda implementeringen av lag på fall. Rättsliga synpunkter argumenterar för förverkligandet av internationella fördrag och att det också syns i faktumet att andra europeiska länder explicit kriminaliserat tvångsäktenskap. Etiska synpunkter argumenterar för att en kriminalisering skulle stärka offrets ställning och att lagen bör stöda den svagare parten. Chauvinistiska synpunkter är kopplade till uppfattningar om nationell tillhörighet och kultur. Dessa argument ser att förekomsten är kopplad till en ökad mångkultur i det finska samhället och att det därmed finns ett behov av att uppdatera lagstiftningen.
-
(2020)Mitt syfte med denna avhandling är att redogöra för de olika utmaningar, så som tidsbrist, mångprofessionellt samarbete inom barn- och familjeservice möter med hjälp av en litteraturöversikt. Tidigare forskning visar att det finns utmaningar och att problemen är mycket lika oberoende var undersökningen gjorts. Det är viktigt att förstå utmaningarna och orsakerna bakom dem för att kunna utveckla arbetet. Mångprofessionellt samarbete är en viktig del av socialt arbete eftersom klienter ofta har kontakt med annan service. I avhandlingen presenteras två begreppsliga utgångspunkter, mångprofessionellt samarbete och anmälningsskyldighet. Den teoretiska utgångspunkten är post-New Public Management. Som datainsamlingsmetod har systematisk litteraturöversikt använts och som analysmetod induktiv innehållsanalys. De vanligaste utmaningarna är strukturella problem, som att det inte finns verksamhetsmodeller, att man inte känner till andra organisationers service och bristande informationsflöde. Utmaningarna utgör ofta förhindrande faktorer och samarbetet blir ytligt. Hur smidigt samarbetet är beror mycket på ledningens stöd och växelverkan mellan olika aktörer.
-
(2018)I den här avhandlingen behandlas mångprofessionellt samarbete och koordinerande ledarskap i ett mångprofessionellt arbetsteam. Syftet med avhandlingen är att reda på vilka möjligheter och utmaningar det finns med ett mångprofessionellt samarbete och ett koordinerande ledarskap i praktiken. Arbetet avgränsas till servicen för barn, unga och deras familjer. I den teoretiska referensramen behandlas begreppen mångprofessionellt samarbete, koordinerande ledarskap och D’Amours et al. (2008) modell för utvärdering av ett mångprofessionellt samarbete. Avhandlingen är en kvalitativ innehållsstudie av deduktiv typ, där analysen har sin utgångspunkt i en modell. D’Amours et al. (2008) modell används som analysram för det empiriska materialet som är ett insamlat material från Esbo stads enhet för familjesocialarbete och den initiala bedömningsgruppen. Materialet består av mötesprotokoll och sammanställt material över verksamheten. Materialet analyseras utgående från tio indikatorer som sedan delats in i fyra olika kategorier. Materialet analyseras sedan utifrån tre olika nivåer som visar hur bra samarbetet fungerar. Analysen visar att ett mångprofessionellt samarbete och ett koordinerande ledarskap i det mångprofessionella arbetsteamet inte fungerar helt problemfritt. Faktorer som utmanar samarbetet är bl.a. svag växelverkan, icke-fungerande utbyte av information samt svagt ledarskap. Ett koordinerande ledarskap fungerar endast om det är väl planerat och förmännen har ett intresse för ett samarbete. De möjligheter som kommer fram är bl.a. att man kan erbjuda en mer jämlik och konsekvent service samt göra en grundlig kartläggning av klientens situation. Det finns också möjlighet till konsultation och till användningen av varandras kunskap. För att ett mångprofessionellt samarbete och ett koordinerande ledarskap ska fungera krävs det gemensamma målsättningar och ett förtroende för varandra.
-
(2019)Avhandlingen handlar om män som socialarbetare i ett kvinnodominerat yrke. Syftet med avhandlingen är att få en utökad förståelse för den manliga socialarbetarens minoritetsroll i förhållande till maskulinitet, normalitet och minoritet. Avhandlingen tar upp teorier om kön och social konstruktivism. Intresse för avhandlingen kom till på grund av personligt intresse kring könsskillnader och minoriteter. Män är underrepresenterade inom socialt arbete både i arbetslivet och i skolan. De forskningsfrågor avhandlingen lägger fokus på är hur männen upplever arbetet som en minoritet, vilka förväntningar som läggs på dem som manliga socialarbetare och hur männen hanterar de förväntningar som läggs på dem. För att analysera upplevelserna manliga socialarbetare har används en kvalitativ forskningsmetod för att kunna kartlägga och tolka materialet. Intervjuer har använts som insamlingsmetod med finländska socialarbetare som talar svenska. Urvalet sker randomiserat med den gemensamma nämnaren, manlig socialarbetare och genom snöbollsurval där socialarbetarna kan rekommendera lämpliga kandidater för forskningen. En lämplig kandidat för forskningen behöver uppfylla kriterierna manligt kön och yrket socialarbetare. Resultatet visar att de intervjuade männen inte upplever att de skulle behandlas märkbart annorlunda. De upplever alla att fler män behövs och tror att lönen är en stor orsak till varför det finns så få män.
-
(2018)Medietexter kan bidra till att föra vidare skadliga eller förtryckande automatiserade normer, inte minst gäl- lande kön och genus. Att synliggöra de här normerna är ett första steg i att försöka åtgärda deras reprodukt- ion i medietexter. Syftet med den här kandidatavhandlingen är att utveckla en eklektisk, kritisk analysmetod för studier av diskursiv genuskonstruktion i personporträtt. Idén till metoden föddes då jag insåg att det finns begränsade mängder forskning om konstruktion av manligt genus i damtidningar och hur det manliga påver- kar det kvinnligt genus som förmedlas i tidningarna. I avhandlingen utvecklar jag en metod som ett redskap för att granska implicita könsnormer i finska damtidningar. För att utveckla metoden undersöker jag vilka teoretiska och metodologiska perspektiv som kan kombineras för att synliggöra genusnormer som styr den diskursiva konstruktionen av genus i personporträtt. Avhand- lingen behandlar de ontologiska problem som uppstår i kombinationen av teoretiska beståndsdelar med olika ontologiska utgångspunkter. I avhandlingen utformar jag en uttryckligen kritisk, feministisk och eklektisk ana- lysmetod med grunder i socialkonstruktivismen, som kombinerar Judith Butlers teori om gender performance med delar av den kritiska diskursanalysen som den har utformats av Norman Fairclough. Tidigare forskning kring genus och personporträtt används för att identifiera de teman som är bärande i konstruktion av genus. Avhandlingen är till stor del teoretisk, men metoden prövas också i en pilotanalys för att avgöra om den kan appliceras som redskap för att granska genuskonstruktion i personporträtt. Metoden granskar porträtten som en andrahandsperformans förmedlad genom ett urval av diskursiva nivåer i en könad kontext. Pilotanalysens resultat tyder på att metoden kan användas för att avslöja hur genus konstrueras, även om resultatet på grund av sampelstorleken kan anses begränsat. Analysen avslöjar starka automatiserade nor- mer för hur män presenteras i en heteronormativ könsdikotomi. Manlighet kopplas starkt till en så kallad offentlig sfär, till arbete och homosociala sammanhang som områden för manligt självförverkligande. Men resultaten tyder också på konflikter i normerna och en mansbild i förändring. Därför ges också exempel på vi- dare studier där analysmetoden kan användas för att ge mer utförliga svar om genuskonstruktion i person- porträtt och den möjliga konflikt och förändring mansbilden, och i förlängningen kvinnobilden, i damtidning- arna genomgår.
-
(2018)Miljön exploateras och vi står inför en hotande klimatförändring. En stor del av miljöproblemen är skapade av människan, vilket också gör dem till mänskliga problem. Hur vi handskas med naturen har ett samband med hur vi ser oss själva i förhållande till naturen. Jag har undersökt hur de samhällsvetenskapliga perspektiven kritisk teori, politisk ekonomi, identitetsteori och performansteori, samt miljöetiska synsätt såsom djupekologi och nyhedendom, belyser relationen mellan människa och natur och hur den hänger ihop med miljövänligt beteende. Jag har undersökt hur världsbilder, värden och etik samt vardaglig mänsklig aktivitet påverkar förhållandet till miljön. Jag har granskat hur relationen mellan människa och natur bestäms, hur relationen påverkar miljövänligt beteende, vilken slags relation som befrämjar miljövänligt beteende, samt hur en sådan relation uppnås. Mina slutsatser är att relationen till naturen bestäms av kulturen och motsättningar i samhället samt genom förkroppsligad aktivitet och identitetsprocesser. Ett miljövänligt beteende befrämjas genom en nära relation till naturen som bygger på kollektivistiska värden, ekocentriska världsbilder och en ekologisk identitet. En närmare relation till naturen kan uppnås genom förkroppsligad aktivitet och upplevelser av och kontakt med naturen.
-
(2020)Journalistiken och nyhetsproduktionen ligger vid en brytningspunkt. Ständigt minskande upplagor, ökande konkurrens och kraftigt sjunkande annonsintäkter innebär för de flesta redaktioner starkt nedskurna resurser men också en ständigt ökande press på nyhetsproduktionen. Digitaliseringen kan erbjuda en hel del nya möjligheter, som ofta glöms bort då man diskuterar förändringarna i journalisters yrkesroller och arbetsmarknaden för yrkesskribenter. En aspekt av dessa potentiellt positiva möjligheter är datorstödd journalistik och nyhetsautomation, som även ibland aningen vilseledande kallas för robotjournalistik. Avhandlingens fokus ligger på att kartlägga läget på den finska nyhetsbyrån Suomen Tietotoimisto (STT) och den svenska motsvarigheten Tidningarnas Telegrambyrå (TT) under våren och sommaren 2016 och jämföra den med vintern 2019–2020. I och med att de finska och svenska språken och de finsk- och svenskspråkiga medierna har en rätt så begränsad publik och begränsade resurser, exempelvis i jämförelse med den engelskspråkiga världen, utforskar den här avhandlingen också hur nyhetsbyråerna lyckats hålla sig à jour med sin nyhetsproduktion. Utöver nyhetsbyråernas arbetsprocesser betraktar den här avhandlingen också de etiska och publicistiska frågorna kring automatiserad textproduktion. Även om artificiell intelligens, maskininlärning, automatiserade arbetsprocesser och textgeneratorer kan låta som väldigt komplicerade och högtravande koncept är hindren för att utnyttja och introducera dem inom journalistiken däremot inte särskilt komplicerade. Avhandlingen drar slutsatsen att på grund av att mediebranschen och yrkesjournalistiken i Norden lider av en kronisk resursbrist är det inte realistiskt att utnyttja och förverkliga den utvecklingspotentialen som automatiseringen kunde medföra. När det vardagliga arbetet består av en konstant kamp om överlevnaden är det svårt att ta sig an omfattande strukturella utvecklingsprojekt som automatiseringen av redaktionella arbetsprocesser skulle kräva.
-
(2022)Denna kandidatavhandling är en litteraturöversikt vars syfte är att utgående från tidigare forskning belysa vilka socialpsykologiska hinder som avstyr män som fallit offer för partnervåld från att anmäla upplevt våld och söka hjälp, med maskulinitetsnormer och social stigmatisering som centrala förklaringsmodeller. Partnervåld är ett globalt problem som vanligtvis uppfattas i ramen av heterosexuella förhållanden där män agerar förövare och kvinnor utgör offer, då denna form av partnervåld utgör majoriteten av rapporterade fall. Partnervåld som riktas mot män av en kvinnlig partner är ett jämförelsevis mindre utforskat fenomen, men i ljuset av empirisk forskning som indikerar att män även faller offer för våld i nära relationer av kvinnliga partners har fokuset inom forskningsområdet vuxit till att också undersöka våld som utövas gentemot män. I och med detta har även en diskussion kring fenomenets natur, huruvida det råder könssymmetri eller inte, uppstått inom forskningsområdet. Existerande forskning indikerar att manliga offer präglas av vissa hinder som påverkar sökandet av hjälp, bland annat bristande kunskap om tillgängliga hjälptjänster, avsaknaden av lämpliga hjälptjänster som riktar sig till män, strävan efter att leva upp till rådande maskulinitetsnormer samt känslor av skam och förödmjukelse över den egna positionen som offer. Resultaten av litteraturöversikten indikerar att rådande maskulinitetsnormer såväl som hegemoniska maskulinitetsideal tillsammans med undvikande av social stigmatisering utgör övergripande bidragande faktorer som avstyr manliga offer från att söka hjälp i samband med upplevt våld inom ett parförhållande. Fortsatt forskning inom ämnet behövs för att man ska förstå partnervåld som riktas mot män på dess egna villkor, istället för att applicera kunskap som härrör sig från forskning inom partnervåld som riktas mot kvinnor. Framtida forskning behövs också för att man ska kunna utveckla lämpliga hjälptjänster som specifikt riktar sig till manliga offer samt offer inom HBTQIA+- förhållanden.
-
(2019)Den här kandidatavhandlingen granskar hur myndigheterna i Finland framställer våld i nära parrelationer. Genom en diskursanalys granskas myndighetsdokument som behandlar tematiken ur ett genusteoretiskt perspektiv. Antaganden om kön och genus ägnas därmed speciell uppmärksamhet. Kandidatavhandlingen utgår från att verkligheten kring våld i nära parrelationer både tolkas och skapas genom språket och hur man talar om det. Myndigheternas framställningar utgör en viktig del av denna process, eller rentav en diskurs kring vad våld i nära parrelationer är, vad det beror på och hur det bör förstås och motverkas. Kandidatavhandlingen visar att myndighetsdokument som behandlar våld i nära parrelationer i Finland under de tio senaste åren, framför allt riktar fokus mot kvinnans utsatthet och offersituation. Våld i nära parrelationer framställs därmed som ett problem som berör kvinnor mer än män. Dokumenten intresserar sig över lag mest för offrets situation och utövarens ansvar faller i skymundan. I några av dokumenten diskuteras också våldsproblematiken på ett könsneutalt sätt, vilket osynliggör könsaspekten helt och hållet. Ur ett genusperspektiv vore det högst relevant att synliggöra att det är män som står för merparten av våldet, vilket dokumenten inte lyckas med. De få försöken att i myndighetsdokumenten synliggöra mäns ansvar för våldet, överröstas av fokuset på kvinnan och offrets utsatta situation.
-
(2020)I Finland har våld mot kvinnor länge varit tabubelagt och är ännu idag i viss utsträckning. I många avseenden är Finland ett jämställt land men trots detta ligger Finland inom EU i topp för våld mot kvinnor, vilket brukar beskrivas som den nordiska paradoxen. Syftet med avhandlingen är att få större insikt i kvinnors upplevelser av våld i parförhållande för att öka förståelsen i socialt arbete om komplexiteten i våldet och situationen kvinnor befinner sig i. För att närmare studera denna komplexitet är avhandlings forskningsfråga hur Eva Lundgrens teoretiska tolkningsmodell om våldets normaliseringsprocess framträder i två självbiografier av kvinnor som upplevt våld i parförhållande. Det empiriska materialet utgörs av självbiografierna En vacker dag lämnar jag honom (Maria Blomqvist, 2016) och Det ska bli ett sant nöje att döda dig (Magdalena Graaf, 2006). Genom den teoristyrda narrativa holistiska innehållsanalysen framkom att Lundgrens teori till vissa delar förklarade kvinnornas upplevelser och våldsprocessen men betydande delar i självbiografierna som kopplas till motstånd avvek från teorin. De delar av normaliseringsprocessen som återfanns i kvinnornas självbiografier var gränsförskjutningar, isolering, växling mellan våld och värme och internaliseringsprocess. Anpassningsstrategin och tanken om att kvinnan som aktör förblir passiv är delar i normaliseringsprocessen som det empiriska materialet inte gav stöd till eftersom kvinnorna inte fastnade på anpassningsfasen då de genom motstånd uppnådde uppbrott. I de avseenden som det empiriska materialet avvek från Lundgrens teori har Margareta Hydéns idéer och forskning om motståndsprocess varit till nytta.
-
(2024)I denna avhandling utforskar jag incel-rörelsen sociologiskt med syftet att förstå bakgrunden till rörelsens utveckling och analysera vad rörelsen samhälleligt belyser. Fokus ligger på att analysera hur incel-rörelsen formas av samhälleliga normer och strukturer, specifikt maskulinitetsnormer och maktstrukturer. Genom svårigheter att inleda intima relationer skapar männen i rörelsen en identitet kring så kallat ofrivilligt celibat. Från att ha börjat som en självhjälpsgrupp för att skapa gemenskap har det utvecklats till en rörelse och subkultur på internet som sprider misogyni. Våldsdåd har utförts av incels för att hämnas på kvinnor som inte har visat dem uppmärksamhet eller haft sex med dem. Resultaten av analysen visar att maskulinitetsnormer är centrala i rörelsen, där diskussioner om hur incels anser att män ska vara påverkar deras uppfattning om sig själva, speciellt ifall då de inte uppfyller hegemonisk maskulinitet. De vill höja sin maskulinitetskänsla på andra sätt i stället, via till exempel att vara våldsbejakande. Incels anser att kvinnor har makten över den så kallade sexuella marknaden, vilket leder till att män inte makt över vem de kan ha sex med. Incels beskyller kvinnor för att ha orsakat situationen och misären de upplever. Misogyni och hämndlystenhet syns i rörelsens diskussioner, där incels anser att kvinnors makt borde reduceras för att samhället ska vara stabilt. Skev fördelning av makt mellan genus är något som incels därmed strävar efter.
-
(2017)Genom en litteraturöversikt av samtida studier undersöker denna avhandling hur köttets dominanta position i samhället reproduceras. Med denna analys som grund skildras även veg*anismens som en motrörelse eller utmanare av normen. Födans roll i konstruktionen av könstillhörighet diskuteras i avhandlingen utgående från samhällsvetenskapliga teorier och mediers roll i reproduktionen av könsstereotypa uppfattningar om veganismen undersöks genom en komparativ analys. Resultaten visar att köttätandet utgör en hegemonisk ideologi i det västerländska samhället. Hegemonin reproduceras genom legitimerande och positiva diskurser som bortser från köttätandets problematik. Veg*anismen möter däremot motstånd på grund av det symboliska hotet som livsstilen utgör mot köttätandet som norm. Avhandlingen visar att konstruktionen av femininitet går att koppla ihop med veg*anismen, som ofta associeras med hälsa och en smal kropp. Köttätandet har däremot ett samband med konstruktionen av maskulinitet och utgör ett sätt för en osäker maskulinitet att framhävas och åberopas. Avhandlingens resultat tyder även på att mediediskurser om veganism är präglade av sexism och könsstereotypier samt pekar ut likheter i medieskildringen av veganismen och feminismen. Slutsatsen kan dras att bägge rörelser genom en negativ medierepresentation har blivit uteslutna ur rådande maktstrukturer.
-
(2017)I Finland har man tagit in nya demokratiska innovationer för att öka medborgarnas delaktighet i samhället. Valdeltagandet i Finland har under en längre tid varit lägre än medeltalet av de övriga OECD länderna. Därför studeras huruvida medborgarinitiativ är en demokratisk innovation eller illusion i denna avhandling. En av orsakerna till att medborgarinitiativ infördes är att intresset för politik bland medborgarna har sjunkit samt att valdeltagandet har gått nedåt. Medborgarinitiativ som innovation analyseras i denna avhandling utifrån fyra olika synvinklar vem är det som deltar, vad tycker folket, påverkar medborgarinitiativ den politiska dagordningen och kan medborgarinitiativ klassas som en demokratisk innovation? Det är i första hand yngre personer som tilltalas av deltagarformer som medborgarinitiativ. Medborgarna i Finland är positivt inställda till medborgarinitiativ och 83 % anser att medborgarinitiativ helt eller delvis har främjat demokratin. Medborgarinitiativ kan även anses vara en plattform för medborgarna att påverka den politiska dagordningen från. Enligt de teorier som presenteras i avhandlingen kan medborgarinitiativ klassas som en demokratisk innovation.
-
(2018)Syftet med denna studie är att undersöka hurudant stöd det finns tillgängligt för socialarbetare att använda, för att få barn att berätta om svåra händelser. I studien diskuteras hur metoder och hjälpmedel kan användas till exempel i en förundersökning för att få barnet att berätta om sexuella övergrepp. Forskningsfrågan för kandidatavhandlingen är: hurdant stöd (i form av handböcker och anvisningar) finns tillgängligt för socialarbetare att få barn att berätta vad de varit med om, då man misstänker att ett sexualbrott skett? För studien analyseras och jämförs olika organisationers handböcker och anvisningar om hur man som professionell bemöter barn. Handböckerna och anvisningarna är utarbetade för professionella och ger information om gott bemötande. Handböckerna och anvisningarna är offentliga och tillgängliga på internet. Begreppen som används i studien är definierade i enlighet med den finska lagstiftningen. Resultaten som kommer fram i studien är att intervjuer är den huvudsakliga metoden som används. Då intervju används som bevismaterial i en rättegång, ska sessionerna dokumenteras i enlighet med vad som föreskrivs i förundersökningslagen (805/2011). I förundersökningen har socialarbetaren en viktig roll. Socialarbetaren kan realisera barnets rättigheter och delaktighet med att aktivt lyssna på barnet och att utan ledande frågor låta barnet själv berätta. Intervjun ska utföras i barnets egen takt och med de uttryckningssätt som passar barnets utvecklingsnivå. Socialarbetaren ska vara lugn och empatisk. Socialarbetaren bör också vara medveten om vad som anses vara juridiskt hållbart och känna till lagstiftningen kring förundersökningar. I intervjun kan socialarbetaren använda hjälpmedel för de barn som behöver andra sätt att uttrycka sig själv än de verbala. Sådana hjälpmedel kan vara att använda olika kort, teckningar, dockor eller andra uppgifter. Alla metoder och hjälpmedel finns inte nämnda i alla handböcker, men syftet med handböckerna är att ge information om hur man som professionell bemöter barn. Socialarbetare bör därför ifrågasätta lättheten i rekommendationerna och anpassa sina arbetssätt till barnet.
-
(2024)Tämä kandidaatintutkielma käsittelee diskursseja eroperheistä Helsingin Sanomissa vuosilta 1990–1993 ja 2020–2023. Eroperheet ovat sosiaalityön näkökulmasta kiinnostava ja ajankohtainen tutkimusaihe, koska hyvin monessa työtehtävässä ja roolissa sosiaalityöntekijä väistämättä tapaa perheitä, jossa vanhemmat ovat eronneet. Tutkielmassa keskitytään sosiaalisiin ja kulttuurisiin mielikuviin eroperheistä. Se, kuinka eroperheistä puhutaan tai kirjoitetaan, luo tiettyjä käsityksiä niistä. Nämä käsitykset puolestaan vaikuttavat siihen, kuinka eroperheet kohdataan, miten heidän ongelmiaan käsitellään yhteiskunnassa ja minkälaista tukea he voivat saada. Tutkielmassa tarkastellaan kahta ajanjaksoa: 1990-luvun alkua ja 2020-lukua. Rajaus on tehty sillä perusteella, että avioerojen määrä kasvoi 1990-luvun alussa voimakkaasti vuoden 1987 avioliittolain muutoksen seurauksena. Toinen motiivi rajaukselle on se, että saadaan ajankohtaista tietoa mediassa esiintyvistä diskursseista. Tutkielma vastaa seuraaviin kysymyksiin: Mitä eroperheitä koskevia diskursseja aineistossa esiintyy? Mitä eroperheisiin liittyviä mielikuvia, arvoja ja normeja tulee näkyviin? Miten diskurssit ovat muuttuneet vuosien kuluessa? Tutkimusmenetelmänä käytetään diskurssianalyysia. Tutkimusmateriaali on kerätty Helsingin Sanomien verkkosivujen arkistosta hakusanoilla ”avioero”, ”erolapsi”, ”erovanhempi”, ”etävanhempi” ja ”lapsiperhe”. Aineistosta havaitaan kuusi päädiskurssia. Vuosina 1990–1993 esiintyvät diskurssit ovat konfliktidiskurssi, perhemuodot ja sukupuolinormit-diskurssi sekä taloudellinen haavoittuvuusdiskurssi. Vuosien 2020–2023 aineistosta puolestaan erottuu perhe- ja vanhemmuusihanne-diskurssi, kaksi kotia-diskurssi ja seuraukset-diskurssi. Tutkimustuloksista on nähtävissä, että diskurssien luoma mielikuva eroperheistä on pääosin negatiivinen. Vaikka asenteet vanhempien eroja kohtaan ovat lieventyneet vuosien varrella, on ydinperheen ihanne edelleen vahvasti läsnä sekä asenteissa että yhteiskunnan rakenteissa. Myös vanhempien eroa sekä arjen uudelleenjärjestämistä ohjaavat normit ja ihanteet; vanhempien on erottava sopuisasti ja järjestettävä elämänsä siten, että lapsi voi viettää tasapuolisesti aikaa molempien vanhempien kanssa.
-
(2020)Tidigare forskning visar att medierade skandaler och mediedrev inte bara har ökat under de senaste årtionden, utan även ser annorlunda ut i dag. Traditionella medier är en central aktör, men sociala mediers och internets ökade inflytande har utan tvekan påverkat dynamiken och dramaturgin i samband med skandalerna. Syftet med denna avhandling är att undersöka denna förändrade dynamik genom att analysera hur aktörskap och ansvar konstrueras i traditionella mediers rapportering om nutida skandaler och drev. Genomförandet bygger på en kritisk diskursanalys av en längre artikel som är publicerad i Hufvudstadsbladet i februari 2019, samt diskussion av analysresultaten i ljuset av tidigare forskning. Artikelns huvudsakliga tema är en redogörelse för/diskussion om att mediedreven ”blir fler och brutalare”. Genom analysen går det att empiriskt fastställa att artikeln som diskursiv praktik gynnar de drevutsattas perspektiv genom att förminska deras ansvar och aktörskap i samband med transgressionerna bakom dreven samt genom att dölja eller förvränga resonemangen och motiven hos kritiska/anklagande perspektiv. Analysen visar också att artikeln som diskursiv praktik gynnar traditionella medier genom att förminska deras ansvar och aktörskap i samband med dreven och i stället betona ansvaret och aktörskapet hos människor på sociala medier, som även karaktäriseras som ociviliserade och sadistiska. Materialets omfattning är inte tillräcklig för att dra några generaliserbara slutsatser, men denna avhandling kan i stället fungera som en teoretisk och metodologisk utgångspunkt för vidare forskning.
-
(2021)Denna avhandling är en litteraturöversikt vars syfte är att utgående från existerande forskning kartlägga hur medievåld påverkar barn och ungas aggressiva beteende. Aggressivt beteende är ett välforskat ämne inom socialpsykologi och hur medievåld påverkar beteendet likaså. Bakgrunden till intresset för ämnet ligger i en allt mer digitaliserad värld och alarmerande siffror om våld i samhället. I litteraturgenomgången förklaras uppkomsten av aggressivt beteende på basis av Albert Banduras sociala inlärningsteori, general aggression model (GAM) samt Huesmanns skriptteori. Resultaten visar att medievåld bland annat kan leda till förhöjt aggressivt beteende, ökade aggressiva tankar samt fysiologisk aktivering i form av en tillfällig förhöjning av blodtrycket. Avhandlingen presenterar även i korthet olika bakomliggande faktorer som kan ha en inverkan på hur individen påverkas av exponering, där bland annat kön ingår. I diskussionen dras slutsatsen om ett positivt samband och dessutom diskuteras varför ett kausalt samband inte kan etableras. Avhandlingen har strävat efter en så bred variation som möjligt i litteraturlistan genom att säkerställa att forskning från runt om i världen används. Genom detta kan mer pålitiga och globalt relevanta resultat ges. Vidare presenteras en större variation samt sociala medier som ett möjligt fokus i framtida forskning.
-
(2021)Idag är det relevant att begrunda hur vi kan bli mera hållbara i våra samhällen eftersom klimatkrisen gör sig allt mera påmind för varje år som går. Sociologin är ett vetenskapsområde som mycket väl kan hjälpa till med teoretisering i denna fråga och i den här avhandlingen belyses därför hållbar matkonsumtion med sociala praktikteorier. Praktikteorierna presenteras som ett mera holistiskt alternativ till aktörs- och strukturperspektiven för att ge en inblick i hur sociologiska teorier kan bistå en mera hållbar framtida samhällsutveckling. Genom ett fokus på matkonsumtion exemplifieras praktikteorierna genom ett område som alla berörs av i sin vardag. Utifrån praktikteoretisk teoretisering av konsumtion och hållbarhet av sociologerna Alan Warde och Elisabeth Shove, föreslås praktikteorierna kunna erbjuda ett alternativt teoretiskt verktyg för att på en samhällelig nivå politiskt kunna förändra våra matpraktiker till förmån för ett hållbart livsmedelssystem. Det individuella dietvalet som karakteriserar dagens ätande har lett till att ansvaret för ett mera hållbart ätande närmast ligger på individens diet- och konsumtionsval. Avhandlingen betonar att vårt ätande dock inte är ett konsumtionsval utan en komplex social praktik som är svår att förändra genom att enbart fokusera på strategier som ska hjälpa individen att förändra sitt beteende. En applicering av de sociala praktikteorierna på konsumtion och hållbarhet är således värdefull eftersom den understryker behovet av en omdirigering av ansvaret för en utbredd hållbarhetsmässig utveckling från individen till samhället.
Now showing items 421-440 of 738