Browsing by Title
Now showing items 441-460 of 738
-
(2016)Med avstamp i de snabba förändringarna i medielandskapet är det motiverat att undersöka hur studerande förhåller sig till nyheter. Tidigare forskning visar att ungdomar saknar rutiner i sin nyhetskonsumtion och att de inte skiljer mellan amatörproducerat och professionellt medieinnehåll. Syftet med denna undersökning är att ta reda på hur studerande vid Svenska social- och kommunalhögskolan förhåller sig till nyheter, mot bakgrund av tidigare forskning kring ungdomars attityder till nyheter. En annan frågeställning som besvaras är vilken typ av nyhetsdefinition som aktualiseras bland de studerande och hur den placerar sig i förhållande till mediernas nyhetskriterier. Metoderna som tillämpades var både kvantitativa och kvalitativa. Studien inleddes med en kvantitativ undersökning i form av en enkätundersökning. Efter att innehållet analyserats genomfördes den kvalitativa delen av studien i form av fem strukturerade intervjuer. Det kvalitativa innehållet analyserades genom kvalitativ innehållsanalys. Resultaten visar att studerande vid Soc&kom har ett mer analyserande och reflekterande förhållningssätt nyheter än ungdomar. Informanterna i denna studie ansåg att nyheter är viktigt och prestigefullt, och de flesta kände att de borde konsumera mera nyheter. Även ungdomar upplever att nyheter är viktigt, åtminstone i teorin. Ungdomar saknar däremot rutin i sin nyhetskonsumtion, medan informanterna i denna studie konsumerade nyheter mer regelbundet. Jämfört med tidigare forskning visar resultaten i denna studie att universitetsstudier har en positiv effekt på nyhetskonsumtionen eftersom man blir mer källkritisk och medveten i sin nyhetskonsumtion. Den andra frågeställningen var hur journalistiken förhåller sig till nyheter jämfört med studenternas förhållningssätt. Det fanns inga märkvärdiga skillnader mellan de journalistiska nyhetskriterierna och de kännetecken som de intervjuade informanterna uppgav att får dem att vilja läsa en nyhet. Vissa nyhetskriterier upplevdes som viktigare än andra, till exempel betonade informanterna att de intresseras av nyheter som erbjuder delade värderingar och erfarenheter, är uppseendeväckande samt ligger nära i fråga om plats och kultur. Nyheter som parodierar, är ofullständiga, kontroversiella, eventuellt osanna eller handlar om kändisar verkade inte intressera de intervjuade informanterna.
-
(2023)I dagens politik är problemen alltmer komplexa och globala till sin natur. I allt högre grad har mellanstatliga och överstatliga organisationer, så som EU, befogenheter som nationalstaterna överlåtit. I den här typen av flernivåsystem är det svårt att exempelvis kontrollera vem som har inflytande över beslutsprocesserna, sammanjämka flera olika aktörers intressen samt veta vem som är ansvarig för besluten. Detta skapar problem med legitimeringen av maktanvändningen och beslutsfattande. Studier tyder på att EU lider av legitimitetsbrister men det gäller en viss oenighet om vilka bristerna är och hur de ska tolkas. Statsvetare är inte eniga om vare sig EU åtnjuter demokratisk legitimitet eller inte. Syftet med denna studie är att undersöka hur EU legitimerar sin politik i medlemsstaterna genom att analysera EU:s tillgänglighetsdirektiv (2019/882). Political systems theory och demokratisk legitimitet används som bas till analysen. Utgående från teorin definieras input-, throughput- och output-mekanismerna för demokratisk legitimitet, vilka används i analysen för att se vilka förutsättningar för legitimitet som finns inbyggda i direktivet. De primära källorna som används för avhandlingen är officiella arbetsdokument som publicerats i samband med beredningen av tillgänglighetsdirektivet samt lagstiftning. Resultaten tyder på att EU har inbyggda förutsättningar för demokratisk legitimitet även om en del brister finns i till exempel transparens och mekanismer för feedback. Sammanfattningsvis hjälper multilevel governance oss att förstå hur EU kan hantera problem kring legitimering av sin politik i medlemsstaterna samt de särdrag som problematiken har inom ett flernivå system som EU.
-
(2019)Mitt syfte med denna kandidatuppsats är att undersöka vad journalister i Finland och Sverige skrivit om EU-direktivet (Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/95/EU) mellan 1.1.2014 och 30.6.2018. Enligt direktivet ska storföretag publicera hållbarhetsrapporter med fokus på hur företagets verksamhet påverkar miljö och människor samt vilka åtgärder det föranleder. Undersökningens material består av texter som publicerats i Svenska Dagbladet/SVD Näringsliv i Sverige och i Kauppalehti i Finland. Den valda undersökningsmetoden är kvalitativ innehållsanalys. Resultatet visar att Svenska Dagbladet har publicerat betydligt fler texter om kravet på hållbarhetsrapportering än Kauppalehti, sjutton respektive åtta texter. En rimlig orsak är att kravet i Sverige utökats och berör avsevärt fler företag än i Finland. Innehållsmässigt handlar en stor del av de analyserade medietexterna om kravets praktiska implikationer för företag. I Kauppalehti behandlas rapporteringskravet i allmänhet genom en kartläggning av situationen, om hur kravet kommer att påverka företagens verksamhet och vad företagen ska göra för att uppfylla kraven, medan man i Svenska Dagbladet oftare diskuterar hållbarhetsrapporteringens för- och nackdelar, och företagsansvar ur ett bredare perspektiv. Det utökade kravet i Sverige ger också upphov till mera debatt, inte bara gällande de bakomliggande orsakerna till utvidgningen av kravet och vad det innebär för företagen, utan också om kravets potentiella omfattning. Gemensamt för båda tidningarnas texter är att det dominerande perspektivet är affärsmässigt: ekonomiskt insatta journalister skriver om och för representanter för näringslivet om hållbarhetsrapportering, och det är ekonomiska experter som uttalar sig. Ett tema som framträder är frågan huruvida rapporteringskravet är en nödvändighet eller en skyldighet, om det handlar om en förändring som är positiv för både företag, miljö och människor, eller om företagen i stället själva borde få reglera sin affärsverksamhet och eventuella påverkan, på egna premisser.
-
(2020)I denna avhandling prövas huruvida Attardos teori om skämtcykler går att använda för att studera internetmem. Jag utgår ifrån Shifmans definition på ett mem och Dainas metod för att kvantifiera memets variation, som jag anpassar till memet ”Me and the boys”. Jag analyserar memets variation med att kvantifiera 322 versioner av det och genom att visualisera mitt material. Jag analyserar även huruvida det ser ut då materialet grupperas enligt Attardos teori om skämtcykler, som ursprungligen beskriver verbala skämt. Mitt syfte är således att kartlägga hur memet varierar, se hur detta stämmer överens med Attardos teori samt hitta kluster inom variationen som kunde ge ledtrådar till hur internetmem utvecklas. Min slutsats är att Attardos teorin om skämtcykler går att använda för att förstå olika sorters variation inom internetmemet jag analyserat, men att dess användning för att analysera grafiskt material för med sig några svårigheter. Min avhandling är dock för begränsad för att dra mer generella slutsatser utöver det.
-
(2020)Rubriken är ett av många verktyg för att fånga läsaren på nätet. Avhandlingen redogör för onlinerubrikens egenart med fokus på tidningen The New York Times stil att formge rubriker. Bakgrunden till analysen är det skifte som skett på tidningen, där prenumeranter numera står för majoriteten av inkomsterna. Avhandlingen reflekterar kring om det relationsbyggande arbetet med läsarna kan skönjas i rubriksättningen. Materialet för analysen består av 136 onlinerubriker ur tidningens mobilapplikation. Rubrikerna studeras kvantitativt enligt längd, ordklasser samt hur nio typiska egenskaper för onlinerubriker frekventerar materialet. Därtill kompletteras analysen med en kvalitativ stilanalys av en rubrik och dess retoriska medel att bjuda in till läsning. Forskningen visar att The New York Times har en hög andel rubriker med egenskaper som enligt forskning ökar på en rubriks klickbarhet. Rubrikerna använder sig bland annat av positivt och negativt laddade ord, pronomen samt signalord. Övriga egenskapers förekomst i rubrikerna diskuteras utgående från sökordsoptimering samt satsningen på publikarbete på tidningen. Studiens begränsningar och möjliga teman för fortsatt forskning presenteras även.
-
(2024)Syftet med avhandlingen är att utforska hur relationen mellan socialarbetaren och klienten inom barnskyddets eftervård kan främja den ungas välmående och stöda processen mot självständighet. Målsättningen med studien är att identifiera faktorer som påverkar utförandet av relationellt socialt arbete inom eftervården. Avhandlingen utforskar också hur socialarbetare upplever de förväntningar unga ställer på dem och ifall dessa kan besvaras i ett professionellt förhållande. Unga som blivit placerade utanför hemmet anses vara en speciellt utsatt grupp i samhället och har större risker för marginalisering. Barnskyddets eftervård har som uppgift att stöda dessa unga då de blivit myndiga och skall börja ett självständigt liv. Utöver ekonomiskt och psykosocialt stöd, behöver klienterna inom eftervården emotionellt stöd. Utgångspunkten för arbetet är en god relation mellan socialarbetaren och klienten, där den unga känner sig förstådd och är delaktig i beslut. En traumatisk bakgrund och avsaknad av eget stödnätverk kan dock ställa stora och ibland orealistiska krav på socialarbetaren. Tidigare forskning visar att unga har ett behov av en informell och vänskaplig relation till socialarbetaren, som sträcker sig utanför socialarbetarens handlingsutrymme. Den kvalitativa forskningens empiriska material samlades in genom semi-strukturella intervjuer med fyra socialarbetare som arbetar eller arbetat inom eftervården. Kvalitativ innehållsanalys användes för att analysera materialet. Som forskningens teoretiska referensram användes relationellt socialt arbete, som poängterar ett holistiskt arbetssätt där individens personliga, interpersonella och systemiska faktorer tas i beaktan. Forskningens resultat tyder på att många faktorer påverkar skapandet av en god relation mellan socialarbetaren och klienten inom eftervården. Klientens traumatiska upplevelser försvårar skapandet av tillit. Målgruppen har ett starkt behov en trygg vuxen som erbjuder både praktiskt och emotionellt stöd i vardagen. Stora klientmängder inom eftervården försvårar socialarbetarens möjligheter att vara tillgänglig och erbjuda ett långvarigt och heltäckande stöd. Socialarbetarna upplevde att arbetets strukturer lägger för stort fokus på administrativt arbete, som försvårar utövandet av relationellt socialt arbete. Eftervårdens och socialarbetarens roll är ofta oklar för den unga, som kan leda till orealistiska förväntningar och frustration hos den unga. Socialarbetarna upplevde också att klienterna ställer krav på socialarbetarens karaktär, dess kunskapsbas och personliga drag. En tydligare definition av eftervårdens roll i den ungas liv är väsentlig inte bara för den unga, men också socialarbetaren. Den nya livssituationen skapar behov av ekonomiskt, praktiskt stöd och emotionellt stöd, som bäst besvaras genom en meningsfull relation mellan socialarbetaren och klienten. Detta kräver mer resurser och ett skifte i arbetets innehåll. Vad en meningsfull relation innebär bör också definieras för att upprätthålla gränsen mellan det professionella och privata.
-
(2022)Klimatförändringens konsekvenser blir alltmer påtagliga. Tidigare forskning har lagt stort fokus på hur miljökriser i olika skalor påverkar människan och enskilda miljöfrämjande handlingar på individnivå, men allt fler forskare anser att den rådande situationen kräver miljöfrämjande handlingar på kollektiv nivå. Mitt syfte med den här avhandlingen är således att genom en litteraturöversikt redogöra för hur relevant socialpsykologisk forskning behandlar miljöfrämjande kollektiva handlingar. Dessa handlingar kan variera från signering av namninsamlingar, till sociala protester, och det råder ingen övergripande konsensus om hur begreppet ska begränsas. Det här dilemmat lyfts fram i avhandlingen och de miljöfrämjande kollektiva handlingarna som arbetet diskuterar tydliggörs. Avhandlingens fokus ligger på kollektiva handlingar i miljöfrämjande syfte, och därmed har jag avgränsat materialet genom att inte redogöra för faktorer som kan påverka klimatskepticisim eller handlingar på individnivå. Resultaten indikerar att två huvudsakliga teman kan identifieras, social identitet och emotioner. Specifikt det sociala identitetsperspektivet tillämpas i hög grad inom forskningen om miljöfrämjade kollektiva handlingar och två centrala modeller som ämnar förklara fenomenet identifieras. Dessa modeller är den sociala identitetsmodellen för kollektiva handlingar och den sociala identitetsmodellen för miljöfrämjande handlingar. Det andra temat, emotioner med koppling till miljöfrämjande kollektiva handlingar, är av växande intresse inom det här forskningsområdet. Forskningen visar att olika emotioner kan ha olika effekt på handlingar, och bland annat kollektiv skuldkänsla, ilska och rädsla har visat sig vara relevanta. Dock råder det motstridighet om vilken känsla som är av störst signifikans för kollektiva handlingar i den här kontexten.
-
(2020)Sexsäljande är på många sätt ett tabubelagt och stigmatiserat ämne i samhället. Detta gäller i synnerhet det sexsäljande som sker bland minderåriga. Trots att det är olagligt att köpa sex från en minderårig är det inte ovanligt att vuxna människor ersätter minderåriga för sexuella handlingar. Det är därför viktigt att betona att minderåriga ungdomar som säljer sex blir utsatta för sexualbrott, vilket gör dem mycket sårbara. Denna avhandling syftar till att belysa de minderåriga ungdomarnas utsatthet. Den eftersträvar även att lyfta fram utmaningarna i att hjälpa dessa ungdomar och beskriver även hur man kan stärka ungdomarna ifråga. Jag har i min avhandling utfört en kvalitativ intervjustudie bestående av fyra intervjuer med sammanlagt sex personer. Intervjuerna har utförts under hösten 2019. Jag har sedan gjort en kvalitativ innehållsanalys av materialet och analyserat materialet ur teorin för empowerment. Studien visar att sexsäljandet bland minderåriga tar sig många olika uttryck och förekommer i större utsträckning än vad man kan tro. Resultaten lyfter också fram att utmaningarna i att hjälpa dessa ungdomar är många och varierande samt att det finns många problem att lösa. Utöver detta visar avhandlingen olika arbetssätt som kan användas i att stärka ungdomarna och ge dem en känsla av empowerment.
-
(2017)Syftet med min kandidatavhandling var att undersöka hur fattigdom upplevs i dagens Finland. Målet var att fokusera på de subjektiva upplevelserna av att vara fattig. Forskningsfrågorna jag ville besvara var ”Hur är det att vara fattig i dagens Finland?” och ”Hur kommer utanförskap fram i fattiga människors vardag?”. Materialet jag använde mig av i avhandlingen är ett delmaterial som är hämtat ur materialet Arkipäivän kokemuksia köyhyydestä som finns tillgängligt på från Finlands samhällsvetenskapliga dataarkiv. Materialet samlades in i form av en skrivtävling kring temat fattigdom. Som forskningsmetod använde jag mig av narrativ analys. Jag närmade mig frågeställningarna teoretiskt genom socialkonstruktivistisk utgångspunkt. Jag använde mig av Zygmunt Baumans (1998) teori om konsumtionssamhället och vad det innebär att leva som fattig i ett konsumtionssamhälle. Temat utanförskap närmade jag mig genom Ruth Levitas (2002) och Tuula Helnes (2002) teorier om marginalisering och social exkludering. I min undersökning kom jag fram till att fattigdom är ett komplext fenomen vilket inte enbart kan förklaras med siffror och statistik. Det är komplicerat fenomen som påverkar den fysiska, psykiska och sociala hälsan hos en individ. För att verkligen förstå fattigdom räcker det inte med kvantitativa undersökningar utan det krävs att människorna och deras egna upplevelser hörs. Stress, skam och utanförskap på grund av den ekonomiska situationen var teman som kom fram i materialet. Det kom fram att fattigdom har en negativ inverkan på individers känsla av samhörighet med det övriga samhället och att fattigdom är ett fenomen som påverkar de sociala relationerna. I skribenternas insändare kom det fram att fattigdom kan utgöra ett hinder för att kunna förverkliga sig själv och ha ett innehållsrikt liv. Det kom fram i materialet att för många fattiga är gratisevenemang de enda sociala och kulturella upplevelser man har möjlighet att ta del av. Ur ett socialarbetarperspektiv är det skäl att ta i beaktande hur man i sin yrkesroll kan förstärka fattiga klienters delaktighet i samhället och vara med och organisera verksamhet där även de med begränsade ekonomiska resurser kan ta del av.
-
(2021)Denna avhandling är en en analys av hur ”livsstilsminimalism” försöker svara på de problem som enligt bland annat Zygmunt Bauman, Anthony Giddens och Pierre Bourdieu präglar den senmoderna, konsumtionsdrivna världsordningen. Genom att granskaminimalistiska bloggar och forskning gjord av andra som tangerat ämnet får jag en bild av minimalismen som en livsstil som betonar individualism, frihet, nöjen och identitetsskapande. Dessa betoningar är förenliga med den senmoderna etiken vilket innebär att minimalismen varken är utrustad för, eller har intresse av att åstadkomma radikala samhälleliga förändringar på makronivå. Även om minimalister i regel är kritiska mot masskonsumtion, bibehålls identitetsskapande symboliska betydelser som individer tillskriver olika föremål. Minimalister är således inte immuna mot konsumtionens identitetsskapande tendenser. Att kunna välja ett minimalistiskt liv innebär implicit att utgångsläget varit ett av överflöd, vilket i sin tur innebär att minimalismen inte är universellt tillgängligt. Minimalismen är således inte ett realistisk val för de traditionellt fattiga.
-
(2022)Abstrakt Socialförsäkringssystemet är en av grundstenarna i den finländska välfärdsstaten. Jag har valt att undersöka det allmänna bostadsbidraget (AB) och det grundläggande utkomststödet (GU). Dessa stöd skyddar individen från hemlöshet och ger hen ett människovärdigt liv, vilket ökar jämlikheten i Finland (GL § 6, 19, LAB § 1, § LU 1). Folkpensionsanstalten (FPA) är den myndighet i Finland som tar emot det grundläggande utkomststödets och det allmänna bostadsbidragets stödansökningar (SfL § 3.1). Mitt FPA är FPA:s e-tjänst där kunden kan ansöka om stöd från myndigheten digitalt (FPA, 2021c). Syftet med den här kandidatavhandlingen är att undersöka vad kunden måste göra och kunna för att använda sig av Mitt FPA, de vill säga vilka minimivillkor ställer socialförsäkringssystemets digitaliserade ansökningsprocess på kunden? Idealet är ju att alla skall kunna använda sig av det digitala ansökningssystemet på egenhand vid behov. Mitt material består av FPA:s offentliga webbsidor och skärmdumpar (eng. ”screen shots”) från Mitt FPA-portalen. Min undersökning utgår från ett jämlikhetsperspektiv, där jag använt teorier om digital ojämlikhet (exempelvis Helsper, 2021:29–34) och teorin om transaktionskostnader och nyttjandegrad av system. Det centrala i den senare teorin är att ju besvärligare ett ansökningssystem är desto färre personer använder sig av systemet (Currie, 2004). Utgångspunkten för min empiriska undersökning var att kunden har hittat fram till FPA:s hemsida. Det empiriska resultatet visade att minimivillkoren elektroniskt ID (e-ID), att få nödvändiga bilagor i elektroniskt format och att kunna skicka in dem, språkkunskapskrav svenska/finska samt en digital informations-navigationskompetens var av avgörande betydelse i den digitala ansökningsprocessen. Dessutom visade det sig att kunder som är organiserade och vet vilka inkomster och utgifter de har, har en klar fördel då de fyller i en stödansökan om det grundläggande utkomststödet/det allmänna bostadsbidraget i Mitt FPA.
-
(2022)Mitt syfte med denna avhandling är att ta reda på sambandet mellan psykiskt barndomstrauma och risken att utveckla ett substansberoende som vuxen, utifrån tidigare forskning. Avhandlingen är en litteraturöversikt i vilken jag främst använt mig av kunskapsöversikt. Analysmetoden är en induktiv innehållsanalys. Barndomstrauman påverkar människan livet ut och kan leda till substansmissbruk senare i livet. Missbruksproblematiken är ett växande problem i Finland och dödsfallen på grund av alkohol och droger ökar årligen. Individer som missbrukar och har bakomliggande barndomstrauman kan lätt “falla mellan stolarna”. Den teoretiska referensramen som används i denna avhandling är John Bowlbys (1969) anknytningsteori. Barn som upplevt trauma i tidig ålder kan utveckla otrygg anknytning, vilket kan leda till ökad risk för missbruk samt svårigheter i återhämtnings behandling. Avhandlingens resultat visar en stark korrelation mellan barndomstrauma och ökad risk för missbruk efter att man fyllt 18 år. Forskningens resultat lyfter fram användning av alkohol och droger som hanteringsmetoder för bakomliggande trauma. Studierna som analyserats i denna avhandling indikerar en korrelation mellan barndomstrauma och missbruk som vuxen.
-
(2024)Komjölk är en väsentlig del av den nordiska matkulturen och har starka nationalistiska anknytningar. Mjölk var en hörnsten i Finlands nationsbyggande och självbild, särskilt under 1900-talet, och även idag är Finland bland de länder med högst konsumtion av mjölk i världen. Den moderna kommersiella mjölken är dock en relativt ny produkt och dess utveckling är fylld av varierande meningar och konnotationer. Denna avhandling är en historisk översikt om mjölkens politiska och sociala utveckling, samt en kritisk granskning av industrins effekter på människor, icke-mänskliga djur och miljön. Mjölkindustrin som ett samhälleligt fenomen kan relateras till bredare diskurser om rättvisa och social jämlikhet. Mjölkproduktion innebär inte bara mänsklig verksamhet utan handlar även om icke-mänskligt arbete, vilket avslöjar aspekter om människans relation med andra djur inom den kapitalistiska samhällsordningen. Mjölk är en unik vätska som har både symboliska och materialiserade kopplingar till bland annat modernitet, genetik och nationalism, och dess socialt konstruerade betydelser har använts för olika, i flera fall skadliga, syften. Mjölkindustrin har lyckats konstruera vätskan som en nödvändighet med hjälp av marknadsföring och dess konsumtion ökar globalt fastän mjölkens självklarhet även ifrågasätts i allt högre grad. Mjölkens politiska sociologi handlar om komplexa globalt och historiskt varierande meningar.
-
(2023)Syftet med denna litteraturöversikt är att på basis av tidigare forskning undersöka 1) orsaker, 2) konsekvenser och 3) förebyggande av arbetsplatsmobbning. Trots att det forskats mycket om arbetsplatsmobbning under de senaste årtioendena är mobbning på arbetsplatser fortfarande att stort problem som leder till en rad allvarliga konsekvenser. Arbetsplatsmobbning innebär mellanmänskliga konflikter och trakasserier på arbetsplatsen. Arbetsplatsmobbning innefattar inte enskilda trakasserier eftersom mobbning består av återkommande beteende. Arbetsplatsmobbning kan leda till långvariga och allvarliga psykiska och fysiska konsekvenser för individer och organisationen. De primära källorna för avhandlingen är nordisk forskning och teorier publicerade i socialpsykologiska-, organisationspsykologiska-, aggressions,- och personalledningsjournaler. Flertal studier är gjorda i Finland vilket gör avhandlingen tillämpbar på finska arbetsplatser. Resultatet tyder på att arbetsplatsmobbning är ett komplext fenomen som orsakas av flera faktorer i samverkan. Orsaker till och konsekvenser av arbetsplatsmobbning indelas på individ- och organisationsnivå. Individnivån syftar till de egenskaper samt enskilda konsekvenser som individen riskeras att utsättas för som offer eller mobbare. Organisationsnivån utgör de förhållanden som präglar mobbning som exempelvis organisationskultur. På grund av de allvarliga konsekvenserna arbetsplatsmobbning kan medföra både för individen och organisationen är det av intresse att förebygga fenomenet. Sammanfattningsvis rekommenderas organisationer ha skriftlig antimobbningspolicy samt sofistikerad personalpraxis för att förebygga mobbning.
-
(2023)Sammandrag Fakultet: Svenska social- och kommunalhögskolan Utbildningsprogram: Kandidatprogrammet för samhällsvetenskaper Studieinriktning: Journalistik och kommunikation Författare: Casimir Donner Arbetets titel: Modern krigspropaganda: En kvalitativ innehållsanalys av hur kriget i Ukraina behandlats i det ryska nyhetsmediet RT Arbetets art: Kandidatavhandling Månad och år: Februari 2023 Sidantal: 49 Nyckelord: Propaganda, desinformation, RT, Ukraina, krig, krigspropaganda, nyhetsartiklar Handledare: Mats Bergman Förvaringsställe: Helsingfors universitetsbibliotek/Helka/E-thesis Ämne: Propaganda Sammandrag: Syftet med denna avhandling är att försöka få ett bättre perspektiv på hur den moderna krigspropagandan ser ut idag. För att försöka svara på detta är forskningsfrågan till denna avhandling: Hur ser den ryska propagandan ut i RT gällande kriget i Ukraina? Teorin bakom denna avhandling är att propagandan använder sig av drag som är kända drag för krigspropaganda, detta kan vara att skapa en bra bild av propagandistens sida och en negativ bild av oppositionens sida. Studien genomförs med användning av kvalitativ forskningsanalys och närläsning som metod. Resultatet till studien visar att teorin var korrekt, man kan tydlig se starka drag av krigspropaganda och av hårdpropaganda.
-
(2019)Studien är en narrativ litteraturöversikt och mitt syfte är att granska betydelsen av arbete och möjligheterna för finländska unga vuxna med utvecklingsstörning att komma in i arbetslivet samt vilka faktorer som påverkar dessa möjligheter. Studiens frågeställning är: Vilken betydelse har arbete och vilka faktorer påverkar möjligheterna till arbete för personer med en utvecklingsstörning? Teoretiska utgångspunkter för studien är rätten till arbete, utvecklingsstörning ur ett socialt perspektiv och utvecklingsstörning i relation till medborgarskap. Tanken är att människor har sociala rättigheter som grundar sig på medborgarskap. Rätten till arbete tolkas inte bara som en medborgerlig rättighet utan en mänsklig rättighet. Studiens material har samlats genom litteratursökning i olika sökmotorer samt genomgång av centrala tidskrifter inom socialt arbete. Till granskning valdes forskningar gjorda under åren 2006–2017 och tolv forskningsrapporter inkluderades till studien. Resultaten av litteraturöversikten beskrivs under fyra centrala teman (1) betydelsen av arbete, (2) utbildningens betydelse för möjligheter till arbete, (3) personer med utvecklingsstörning och arbetsmarknaden , (4) övergången till arbetslivet. Arbete är viktigt för delaktighet, möjligheter att leva självständigt och skapandet av sociala kontakter. Arbete innebär för många personer med utvecklingsstörning att vara som alla andra. Utbildning är viktigt för möjligheter att få arbete, men val av yrke är svårt i och med att många saknar kunskap om vilka begränsingar en funktionsnedsättning skapar. Utbudet av utbilding är även ofta väldigt snävt, samma lösningar erbjuds utan hänsyn till individuella önskemål och kunskaper. Utbildning vid specialläroanstalter förbereder sällan en person att möta arbetsmarkanadens krav och arbetsgivare kan förhålla sig skeptiskt till examen vid specialläroanstalt. Arbetsmarknaden styrs inte av välfärdsstatens principer och därför har inte inkludering till arbetsmarkanden fungerat lika bra som inkludering på andra områden inom samhället. Fördomar, okunskap om funktionsnedsättning och negativa attityder påverkar väldigt mycket möjligheter till arbete. Negativa attityder skapar ofta större hinder för att få arbete än funktionsnedsättningen i sig. Arbetsmarknaden har även blivit mer krävande och tävlingen är hård, en person med funktionsnedsättning är i sämre läge som arbetssökande än personer utan funktionsnedsättning. Arbetsverksamhet och arbtesträning är exempel på stödfunktioner som är avsedda att främja övergången till arbetslivet, med de leder sällan till övergång till arbetsmarknaden och lönearbete. För många personer med utvecklingsstörning blir arbete vid arbetscentraler en långvarig lönsing i och med bristen på andra alternativ.
-
(2022)Syftet med denna avhandling är att på basis av tidigare forskning undersöka de socialpsykologiska mekanismer som bidrar till moraliskt disengagemang och hur de fungerar i samband med skolmobbning. Avsikten är att bidra till en djupare förståelse om mobbning i skolor som socialpsykologiskt fenomen genom att undersöka skolbarns förmåga till att använda moralisk kunskap. Litteraturöversikten sammanställer först en översikt över forskning om mobbning i allmänhet och presenterar sedan Albert Banduras socio-kognitiva teori om moraliskt disengagemang och de åtta mekanismer som opererar inom det. Detta belyser hur skolelever som nog vet att mobbning är fel ändå kan falla in i det moraliskt tveksamma beteendet. Genom en kognitiv omstrukturering, minimering av den egna aktiva rollen, minimering eller omskrivning av konsekvenser och att ge offret skulden undviks de negativa känslorna av skuld och skam som mobbningen genererar. Avhandlingen visar att det finns ett samband mellan högre nivå av moraliskt disengagemang och mobbningsbeteende. Sambandet finns både individuellt och kollektivt och påverkas av kontextuella faktorer som det sociala klimatet i skolan och i klassen tillsammans med lärarnas agerande som moraliska förebilder. En lägre nivå av moraliskt disengagemang kan också kopplas ihop med försvararbeteende i mobbningssituationer. Forskningen antyder att skolelevers empatiska förmågor ser ut att motverka moraliskt disengagemang. Resultaten visar att skolelevers förmåga och möjligheter att utnyttja sin moraliska kunskap är en dynamisk helhet i samverkan med den sociala kontexten och denna bör tas på allvar i planering av interventioner mot skolmobbning. Ett pro-socialt skolklimat och främjande av empati är avgörande för att undvika moraliskt disengagemang bland skolelever. Avhandlingen påpekar brister i forskningen om skolmobbning och moraliskt disengagemang där skolor behandlas som vakuumförpackade enheter istället för att betrakta dem som resultat av sin samhälleliga kontext. Mera kvalitativ forskning om skolmobbning skulle behövas för att bredda förståelsen om skolmobbning som socialspykologiskt fenomen och forskare borde följa med enskilda skolor över längre tider för att skapa sig en uppfattning om deras specifika sociala kontext.
-
(2022)Syftet med den här kandidatavhandlingen är att undersöka mötet med våldsutsatta kvinnor inom socialt arbete ur ett feministiskt perspektiv, för att se hur våldet beaktas och påverkar besluten som fattas av socialarbetare. Det här görs för att se hur kvinnans ställning beaktas i en situation där hon är utsatt och maktlös. Tidigare forskning har visat att det finns brister inom det sociala arbetet i situationer där våld mot kvinnor förekommer, men att bemötandet i dessa situationer är mycket betydande för kvinnorna. I kandidatavhandlingen används kvalitativ innehållsanalys som analysmetod, och det är en induktiv forskningsöversikt av 9 olika vetenskapliga studier. Den teoretiska utgångspunkten är feministiskt socialt arbete samt naturligt även feminism och empowerment. I analysen av materialet bildades fem olika huvudkategorier som kan avläsas i texterna om det sociala arbetet med våldsutsatta kvinnor. Dessa kategorier är 1. Handlingarna är individuella 2. Syn på våld, normalisering och förminskning 3. Empowerment 4. Interventioner då det finns barn 5. Kritik mot socialarbetare. Den kategori som var starkast var 1. Det visade sig alltså att besluten som socialarbetare tar är mycket individuella samt att det är mycket oklart hur socialarbetarna handlar i bemötandet av våldsutsatta kvinnor.
-
(2023)Syftet med denna avhandling är att med hjälp av tidigare forskning undersöka vilka motiv det finns till frivilligarbete och vilka effekter frivilligarbete har på individen och i förlängningen på samhället. Att frivilligarbete hör ihop med positiva effekter på välmående har bevisats, men det förhållande som finns mellan de olika effekterna på individen har fått relativt lite uppmärksamhet i tidigare forskning. Vidare har det i tidigare forskning konstaterats att frivilligarbete är en social aktivitet där både motivation och effekter till en stor del beror på identitetskonstruktion och sociala aspekter. Därför är det relevant att se på förhållandet mellan de olika ovan nämnda aspekterna. Genom en litteraturöversikt samlas, sammanfattas och analyseras tidigare forskning. Resultatet är att de motiv en individ har till att börja frivilligarbeta ofta beror på hens sociala aspekter – vanliga motiv är till exempel viljan att höra till en grupp, individens religiösa övertygelse och relationell motivation. Frivilligarbete har positiva effekter såsom bättre mental och fysiskt hälsa, större social samhörighet och leder även till positiva följder för samhället. Relationen mellan frivilligarbetets olika effekter undersöks även i avhandlingen och visar på att frivilligarbete leder till välmående i högre grad än vad välmående leder till frivilligarbete. I framtiden kunde det vara intressant att se på hur samhället kunde stödja individer som inte har möjlighet att frivilligarbeta att skapa den möjligheten. Avslutningsvis visar alla avhandlingens fynd att det för det mesta lönar sig att frivilligarbeta.
-
(2020)Motstånd under organisationsförändringar är ett omtalat begrepp i organisationsvärlden. Trots att det är fråga om ett välstuderat fenomen förekommer en bred skala olika perspektiv i ledarskaps- och organisationsforskningen, speciellt vad gäller makt och subjektspositionering. Syftet med denna litteraturstudie är därmed att utgående från tidigare forskning öka kunskapen kring motstånd under organisationsförändringar, med särskilt fokus på subjektpositionering och maktrelationer. Denna avhandling tar ett öppet förhållningssätt till forskningen och utgår från en distinktion mellan det traditionella och det kritiska forskningsparadigmet, genom att granska hur dessa två forskningsparadigm presenterar motstånd. Resultaten tyder på att den traditionella forskningen ser subjektspositionerna vid motstånd i organisationen som oföränderliga och motståndet uppfattas som något de underordnade i organisationen uttrycker. Inom detta paradigm kan vidare identifieras två inriktningar, där den ena ser motstånd som något som bör elimineras medan den andra förespråkar en mer konstruktiv syn, där fokus ligger på potentialen bakom motstånd. Den kritiska forskningsparadigmen å andra sidan fokuserar starkt på att undersöka den underliggande maktdynamiken i organisationen och problematisera den traditionella forskningens tendens att se subjektspositionerna som oföränderliga. Därtill undersöker en del kritisk forskning även existerande diskurser i organisationen och påvisar att dessa har en betydande inverkan på förståelsen av motstånd. Sammanfattningsvis bidrar avhandlingen med ny kunskap kring motstånd under organisationsförändringar genom en fördjupad förståelse av fenomenet, både på individ- och organisationsnivå.
Now showing items 441-460 of 738