Browsing by Title
Now showing items 533-552 of 738
-
(2020)Det är vanligt att soldater drabbas av posttraumatiskt stressyndrom (PTSD). Soldater är ofta utsatta för händelser som kan vara traumatiserande och därför har soldater en större benägenhet än civilbefolkningen att utveckla PTSD. Tidigare forskning har skilt granskat om socialt stöd påverkar utvecklingen av PTSD och om socialt stöd har en rehabiliterande inverkan. Forskningen är splittrad då man tidigare separat studerat socialt stöd före traumat, socialt stöd under traumat och socialt stöd efter traumat. Denna litteraturgenomgång ger en helhetsbild av det hela. Mitt syfte med litteraturgenomgången är att öka förståelsen för det sociala stödets roll då det kommer till förebyggande samt rehabilitering av PTSD orsakad av krigföring. I denna litteraturgenomgång kommer det sociala stödets inverkan före under och efter traumat att granskas. Jag har för avsikt att studera på vilket sätt det sociala stödet förebygger och rehabiliterar personer med PTSD. Resultaten visar att socialt stöd fungerar olika före, under och efter traumat. Socialt stöd före traumat är inte i sig självt förebyggande men bygger upp en resiliens hos personen som sedan i sin tur skyddar mot PTSD. Under traumat fungerar socialt stöd som en buffert mot PTSD. Här spelar det en roll hur den person som ger stödet reagerar då soldaten öppnar sig. Efter traumat kan socialt stöd delas upp i förebyggande samt rehabiliterande stöd. I förebyggande syfte har socialt stöd en inverkan, det är av stor vikt vem det är som ger det sociala stödet. I rehabiliterande syfte fungerar inte socialt stöd ensamt men socialt stöd kan få veteraner som annars inte skulle söka sig till terapi att söka sig till terapi och sedan hålla sig kvar i terapin. PTSD har en eroderande effekt på det sociala stödet vilket är något som är viktigt att beakta då man funderar över insatser som kunde riktas till familjen. De slutsatser som kan dras av detta är att socialt stöd är viktigt. Speciellt i sin roll som en buffert men även i sin samverkan med terapi. Det bör alltså läggas mer resurser på forskning samt strukturer som bygger på socialt stöd.
-
(2022)LGBTQ+ representation inom TV-serier har ökat avsevärt, sedan den blivit mera synlig och positiv på 1990-talet. Representation av sexuella minoriteter inom serier, men speciellt inom serier avsedda för tonåringar har en mycket stor inverkan inte bara på LGBTQ+ ungdomar och vuxna, utan också på hela samhällets syn på queera personer. Forskning och icke-heterosexuell representation i TV är bred, men serier speciellt riktade åt tonåringar med icke- heterosexuella karaktärer har inte forskats på samma nivå. Representationen påverkar speciellt under tonåren på identitetsbildandet och därmed sexualiteten. I denna avhandling behandlas historia om icke-heterosexuell representation, hurdan den varit mellan 1990-2018 och hurdan den är i dagens läge (2019-2022). Serierna Glee, Sex Education och Euphoria används som exempel på icke-heterosexuell representation. Judith Butlers teori om performativitet, Michel Foucaults teorier om sexualitet och maktrelationer och teorier om representation fungerar som hjälpmedel till att analysera icke-heterosexuell representation i tonårsserier i denna avhandling.
-
(2018)The Candidate Thesis consists of an analysis of four Nordic rightwing-populist parties election manifestos that date between the years 2009-2012. The political parties in question are as follows: Perussuomalaiset (Finland), Sverigedemokraterna (Sweden), Dansk Folkeparti (Denmark) and Fremskrittspartiet (Norway).The chosen method is a qualitative analysis that focuses on three areas. The three areas are the parties view on immigration, the European Union and culture. The four parties have many views that are very similar on the three focus areas with minor differences. Generally Fremskrittspartiet in Norway differs from the others in its party profile.
-
(2020)Rädslan för att bli övergiven är en av de vanligaste rädslorna. Det är ett socialpsykologiskt relevant problem, då det har en stor inverkan på individens relationer. Mitt syfte med denna avhandling är att, utifrån ett anknytningsperspektiv, studera rädslan för att bli övergiven med fokus på olika orsaker till den samt konsekvenser för romantiska relationer. För att knyta ihop avhandlingen presenterar jag hanteringsstrategier och behandling av rädslan i slutet. Anknytningsteorin är central i denna avhandling och därmed teoretiker som John Bowlby, Mary Ainsworth och Mary Main. Även Cindy Hazan och Phillip Shaver har spelat en stor roll för avhandlingen. Anknytningsmönstren har avgränsats till otrygg-undvikande och otrygg-ambivalent anknytning, eftersom dessa präglas av rädslan för att bli övergiven och är därmed mest relevanta. Den teoretiska delen är indelad i två huvudkapitel, ett om anknytningsteori och ett om rädslan för att bli övergiven. Kapitlet om anknytningsteori fungerar som bakgrundskapitel och innefattar även de fyra olika anknytningsmönstren, med fokus på de två som är mest relevanta. Det andra teorikapitlet behandlar rädslan för att bli övergiven och innefattar anknytningsrelaterade orsaker till rädslan, konsekvenser för romantiska relationer, hanteringsstrategier och behandling. Metoden är en litteraturöversikt av tidigare forskning och material inom anknytning och rädslan för att bli övergiven. Litteraturen kommer främst från Helka och Google Scholar. Resultaten tyder på att tidigare relationer är den vanligaste orsaken till rädslan för att bli övergiven, vilket kan kopplas till anknytningsteorin. Konsekvenser för romantiska relationer kan bland annat vara tillitsproblem, kontrollbehov och svartsjuka. Både hälsosamma och ohälsosamma hanteringsstrategier presenteras samt behandling i form av terapi. Slutligen diskuteras resultaten och förslag till fortsatt forskning framläggs.
-
(2019)Jugoslavien bildades efter andra världskriget och i tiotals år levde de olika befolkningsgrupperna sida vid sida. Men även det hade sitt slut. Efter president Josip Broz Titos död började nationalismen växa och oroligheter råda. Mellan åren 1992 och 1995 låg Jugoslavien i krig och det värsta blodbadet hände i Bosnien och Hercegovina. Mitt syfte med denna avhandling är att undersöka på vilket sätt bosniaker benämns i Hufvudstadsbladet i april 1992 i jämförelse med de andra två befolkningsgrupperna: bosniska serber och bosniska kroater. Kriget i Bosnien utbröt i april, vilket är orsaken till att den månaden valdes. Artiklarna valdes ut från förstasidan och utrikessidan i tidningen. Totalt 24 artiklar publicerades under april månad. Metoden som används i avhandlingen är kritisk diskursanalys och med hjälp av ett schema kommer fyra artiklar att analyseras på en djupare nivå. Mitt mål är att hitta olika teman samtidigt som ordval, aktörer och källa noteras. Tidigare forskning visar att medierna använde sig av nationella termer under krigen i Jugoslavien. Resultaten i denna avhandling visar att benämningen på alla tre befolkningsgrupper används inkonsekvent. I 14 av 24 artiklar benämns bosniaker som muslimer, medan de två andra befolkningsgrupperna får behålla sin nationella term. Även i Hufvudstadsbladet i april 1992 används nationella termer, vilket kan leda till oklarhet hos läsaren. Hen behöver ha en viss bakgrundskunskap för att förstå vad som egentligen händer – vilka aktörerna är och vad de gör. Likaså gavs relativt lite direkta lägesrapporter från Bosnien under april månad. Majoriteten av artiklarna baserar sig på information från olika nyhetsbyråer och endast två artiklar var skrivna av Hufvudstadsbladets egen reporter. I framtida forskning kan man därför diskutera orsaken till att Hufvudstadsbladet hade så få egna texter. Var intresset så pass lågt, eller var det för farligt för journalisterna att resa dit? Likaså kan man till exempel intervjua personer som varit med i kriget och se ifall informationen i tidningarna stämmer överens med deras egna erfarenheter.
-
(2020)Den här studien jämför rapporteringen om mordet på den svenska journalisten Kim Wall i den finska tidningen Helsingin Sanomat och den danska tidningen Politiken. Syftet med studien är att undersöka hur mycket synlighet fallet fick i de analyserade tidningarna och hur Wall och Madsen framställdes i dem. Studien består av en kvantitativ innehållsanalys av artiklar från tidsperioden 10.8.2017-26.4.2018 samt en kvalitativ innehållsanalys av några av de här artiklarna. Den här tidsramen är utvald utgående från de mest centrala händelserna kring mordet – från att Wall gick ombord på Madsens ubåt i Köpenhamn till att Madsen dömdes för mordet på Wall. Den kvantitativa innehållsanalysen visar att Politiken publicerade fler artiklar om fallet än Helsingin Sanomat. Den kvalitativa innehållsanalysen visar att artiklarna om Wall var väldigt lika till sitt innehåll i båda tidningarna – både vad gäller rubrik, innehåll och bildsättning. Analysen visar också att Politiken valde att inte publicera Madsens namn förrän han dömdes.
-
(2018)Syftet med denna kandidatavhandling är att undersöka eventuella skillnader i rapporteringen om reportagemagasinet Amos arv på två finlandssvenska redaktioner. Amos arv granskar kritiskt föreningen Konstsamfundet och framför allt makthavarna i samfundet. Jag analyserar redaktionella texter publicerade på Yle Nyheters och Hufvudstadsbladets webbplats under en veckas tid efter att magasinet publicerats. Forskningsmaterialet består av totalt åtta artiklar. Tre på HBL:s webb och fem på Yle Nyheters. Jag använder mig av kvalitativ innehållsanalys och utgår ifrån gestaltningsteorin eller framing som jag valt att kalla det i min avhandling. I och med att jag använder mig av framing räcker det inte att jag endast analyserar artiklarna från en synvinkel. Jag närmar mig artiklarna från olika synvinklar och analyserar olika aspekter för att få en så heltäckande bild av rapporteringen som möjligt. Det blir tydligt att rapporteringen hos Yle Nyheter och HBL skiljer sig från varandra. Båda redaktionerna har valt egna infallsvinklar. Yle Nyheter fokuserar långt på Konstsamfundets vd Kaj-Gustaf Bergh och hans kommentarer i magasinet, medan HBL:s rapportering är mångsidigare. På samma gång syns det en försiktighet i HBL:s rapportering medan Yle Nyheter inte är rädda för att skräda till orden vad gäller K-G Berghs utlåtanden i magasinet. Eftersom min forskning behandlar ett specifikt ämne från en kort tidsperiod, kan man inte generalisera skillnaderna i rapporteringen hos HBL och Yle Nyheter. För att få en heltäckande bild av rapporteringen borde man göra vidare forskning om olika ämnen från en längre tidsperiod.
-
(2024)I denna avhandling granskas rasifiering och gränser som fenomen och hur de kan beskrivas och analyseras som processer och handlingar. För att göra detta diskuteras även begreppet “ras” för att tydligare visa vad rasifiering är. Dessutom diskuteras olika kategoriseringar av migranter, för att illustrera hur rasifiering kan komma i uttryck och hur gränser görs och upprätthålls av de människor som är i kontakt med dem. Eftersom gränser och rasifieringsprocesser hör till två olika akademiska traditioner har jag valt att koppla ihop dessa genom att granska “flyktingkrisen” 2015 och med hjälp av bland annat medieanalyser diskutera hur både gränser och rasifieringsprocesser förekom under “krisen”. Dessutom kommer begreppet islamofobi behandlas som en form av rasifiering för att ytterligare visa hur rasifieringsprocesser tedde sig under “flyktingkrisen”. Syftet med denna avhandling är att diskutera hur “ras” och rasifiering syns i gränsskapande, samt hur gränser och rasifieringsprocesser upprätthålls vid territoriella gränser. För att underlätta avgränsningen av ämnet i denna avhandling ligger större fokus på territoriella gränser, samtidigt som även mer flytande former av gränsgörande behandlas. En av de mest slående iakttagelserna i denna litteraturöversikt är hur likartade processer gränser och rasifiering vid närmare anblick är. Ett exempel på detta är hur både gränser och rasifiering som processer påverkas av den historiska, geografiska och spatiala kontexten de granskas i. Processernas likhet i kombination med det politiskt instabila läget i världen i och med Rysslands anfallskrig mot Ukraina, samt Finlands och Sveriges inträde i NATO visar vikten av fortsatt forskning som kombinerar dessa två ämnen.
-
(2021)Mitt syfte med avhandlingen är att ta reda på ifall rasism sker i den finländska skolan och hur den tar sig uttryck. Avhandlingen är baserad på litteratur och tidigare forskning. Avhandlingen utgår ifrån att det råder en vithetsnorm i den finländska skolan och att vardagsrasism är minst lika allvarligt som den strukturella rasismen. Centrala begrepp i avhandlingen är etnocentrism, vithetsnorm, rasism, vardagsrasism, andrafiering, mellanförskap och exklusion. Avhandlingen är en litteraturöversikt och baserar sig därmed på tidigare forskning och litteratur som är relevanta för ämnet. Som sökord har jag använt mig av termer som: rasism, skola, etnisk diskriminering, mångkulturell skola, vardagsrasism, Finland. I resultatet kommer det fram att rasism är ett fenomen som existerar i den finländska skolan. Det kommer även fram att vardagsrasism är ett utbrett fenomen i den finländska skolan och att vardagsrasismen tar sig i uttryck främst genom generaliseringar och fördomar. I resultaten kommer det även fram att även om det finns en vilja att motverka rasism så är den ofta svår att motverka i och med att den ofta inte ses för just rasism och då blir det svårt att ta itu med den.
-
(2024)Avhandlingens syfte är att sammanställa internationell forskning kring rasism och rasifiering inom barnskyddet i och med att temat är mindre undersökt i finländsk kontext samtidigt som färska inhemska studier (Anis & Malin, 2023; Kääriälä m.fl., 2020) visar att barn och unga med utländsk bakgrund är oftare placerade utanför hemmet jämfört med barn och unga med finländsk bakgrund. Jag granskar vad internationell forskning säger om hur rasism och rasifiering kommer i uttryck inom barnskyddet och vilka åtgärder som rekommenderas genom en scoping review. Materialet består av 19 referentgranskade artiklar publicerade i vetenskapliga tidskrifter mellan åren 2010–2024. De inkluderade studierna analyseras med hjälp av en induktiv innehållsanalys enligt Pollocks m.fl. (2023) rekommendationer för en scoping review. Tre teman identifierades för den första frågan, nämligen vithetsnorm, färgblindhet samt fördomar och stereotyper. Icke-vita familjer evalueras på basen av normer, standarder och praktiker för den vita medelklassen och de som avviker från normerna problematiseras. Det finns en eftersträvan till rasneutralitet och färgblindhet på olika nivåer samtidigt som negativa representationer av icke-vita grupper i den offentliga debatten och media påverkar professionella och har effekter för hur familjer bemöts inom barnskyddet. Bland åtgärderna som rekommenderades kunde jag identifiera fyra teman: utbildning och reflektion, ökad diversitet, samarbete med familj och samfundet och lagstiftning och policy. Det finns ett behov av att utveckla utbildningen i socialt arbete kring ras, rasism och rasifiering men det krävs även förändringar på en strukturell och institutionell nivå och ett tätare samarbete med familjerna och lokala föreningar och organisationer för att motverka rasism.
-
(2021)Denna avhandling diskuterar huruvida det i Finland är möjligt att anföra förvaltningsbesvär i enlighet med lagen om rättegång i förvaltningsärenden med klimatförändringen och dess effekter som grund. Avhandlingen använder sig av den rättsdogmatiska och den komparativa metoden i sin analys. Avhandlingen stöder sin analys på lagen om rättegång i förvaltningsärenden, klimatlagen och miljöutskottets betänkande till klimatlagen samt internationella konventioner huvudsakligen Europakonventionen. Lagen om rättegång i förvaltningsärenden stadgar om vem som har rätt att anföra förvaltningsbesvär och vilka beslut som för överklagas. Däremot stadgas inte om vilka grunderna för förvaltningsbesvär får eller inte får vara. Avhandlingen analyserar tre rättsfall som är centrala för forskningsfrågan. Fallet Urgenda Foundation v. the State of the Netherlands är den första klimaträttegången i vilken en stat dömts av en domstol att ha misslyckats med att vidta tillräckliga åtgärder mot klimatförändringen. Fallet lyftes fram av Urgenda på basen att den nederländska staten brutit mot Europakonventionen. Samma argumentation som används i Urgenda kan även användas i Finland vid anförandet av förvaltningsbesvär, men eftersom Finlands utsläppspolitik är betydligt strängare än Nederländernas är detta inte troligt. Fallet Friends of the Irish Environment CLG v. the Government of Ireland, Ireland and the Attorney General (FIE) går i Urgenda-fallets fotspår. I FIE används mänskliga rättigheter, specifikt avsaknaden av skyddet för dem, i klagan på samma sätt som i Urgenda. I den komparativa analysen framgår att lagen som står i kärnan av klagan i FIE innehållsmässigt är väldigt lik den finska klimatlagen. Lagen om rättegång i förvaltningsärenden stadgar att klimatlagen och beslut om klimatpolitiska planer som tas inte är beslut som kan överklagas genom förvaltningsbesvär. Därför kan man inte i Finland angripa klimatlagen på samma sätt som i FIE v. Ireland. Det sista rättsfallet är Youth for Climate Justice v. Austria et al. (YCJ) som ännu inte är avgjort. I fallet lyfter en grupp ungdomar klagan mot 33 länder, däri samtliga EU-medlemmar, för deras bristfälliga åtgärder för att bekämpa klimatförändringen. Om fallet avgörs i YCJ:s fördel skulle det innebära att Europadomstolen anser att klimatförändringen och dess effekter utgör ett hot mot rätten till liv och rätten till privat- och familjeliv och samtidigt att stater har en positiv skyldighet att vidta tillräckliga åtgärder för att bekämpa klimatförändringen för att trygga rätten till liv och privatliv. Genom de tre rättsfallen och analysen av den inhemska lagstiftningen kommer avhandlingen till slutsatsen att man i Finland kan anföra förvaltningsbesvär med klimatförändringens effekter som grund. Vidare kan förvaltningsklagan potentiellt anföras av miljöföreningar och stiftelser liksom i de tre rättsfallen, i situationer som faller under speciallagstiftning och Århuskonventionen.
-
(2021)Syftet med avhandlingen är att undersöka hur den svenskspråkiga befolkningens språkliga rättigheter tillgodoses inom domstolsväsendet. I avhandlingen utreds också vad rätten till en rättvis rättegång innebär i språkligt hänseende och hur tingsrättsreformen som trädde i kraft år 2019, kommer att påverka den svenskspråkiga partens möjligheter att använda sitt eget språk i de nya domkretsarna. Språkliga rättigheter hör till medborgarnas grundläggande rättigheter och tillgodoseendet av dem är en förutsättning för att även andra grundläggande fri- och rättigheter ska kunna tryggas, såsom rätten till en rättvis rättegång. Enligt den utredning som ingår i avhandlingen kan man dock konstatera att mycket tyder på att den finsk- och svenskspråkiga befolkningens språkliga rättigheter inte tillgodoses enligt lika grunder inom det finländska domstolsväsendet. Det har visat sig att det råder en stor brist på tillräcklig svenskkunnig personal inom domstolsväsendet, vilket i sin tur försvårat de språkliga rättigheternas tillgodoseende avsevärt. Tingsrättsreformen som trädde i kraft år 2019, har även visat tecken på att försvåra rättsväsendets förmåga att ge service på de båda nationalspråken enligt lika grunder. Även om Finland är ett tvåspråkigt land där man enligt lagen har rätt att använda sitt eget språk hos domstolen och andra myndigheter, kan man enligt resultaten i denna avhandling konstatera att landets medborgare försätts tidvis i en mycket olikvärdig ställning. Därmed vore det särskilt viktigt att myndigheterna vidtar åtgärder i syfte att kunna säkerställa att jämställdhet och likabehandling uppnås i det tvåspråkiga Finland i så hög utsträckning som möjligt.
-
(2021)Avhandlingen fokuserar på att besvara två forskningsfrågor, nämligen huruvida kvinnans självbestämmanderätt tagits i betraktande i den finska och de övriga nordiska ländernas abortlagar, och hur stora rättigheter fostret har tilldelats. För att besvara frågorna och för att jämföra de olika nordiska abortlagarna med varandra har jag utgått från nordisk litteratur om ämnet och också själva lagarna samt lagföreberedningsmaterial. Olika internationella konventioner har legat till grund för diskussionen kring grunderna för kvinnans självbestämmanderätt och fostrets rättigheter och för Finlands del har också bestämmelserna i den finska grundlagen betraktats. I avhandlingen diskuteras bl.a. rätten till privatliv och rätten till att vara fri från diskriminering och hur dessa rättigheter tangerar med rätten att göra abort. Vad gäller fostrets rättigheter förs det en diskussion om fostrets rätt till liv i enlighet med exempelvis artikel 2 i Europakonventionen och olika rättsfall där Europadomstolen resonerat kring artikeln ifråga redogörs för i avhandlingen. I avhandlingen förs det en diskussion om olika situationer där kvinnans självbestämmanderätt och fostrets rättigheter kan komma att stå i strid med varandra och då man kan komma att bli tvungen att göra en avvägning mellan dessa rättigheter och olika synpunkter på vilka rättigheter som borde vägra tyngre presenteras. De nordiska abortlagarna har många gemensamma drag men som en av de större skillnaderna framstår det faktum att i de andra nordiska länderna utförs aborter på kvinnans begäran, medan kvinnor i Finland måste motivera sitt val att göra abort varefter två läkare ska ge sitt utlåtande om saken, vilket kan tolkas som att kvinnans självbestämmanderätt inte uppfylls i Finland. Möjligheterna för en uppdaterad finsk abortlag diskuteras och medborgarinitiativet EgenVilja2020 tas upp i ett eget kapitel.
-
(2023)Mitt syfte med kandidatavhandlingen är att undersöka hur finska och svenska myndigheter hanterar dröjsmål vid handläggningar av ärenden. Studien fokuserar först på att kartlägga utvecklingen av båda ländernas förvaltningslagar och sedan beskriver den det hur länderna hanterar dröjsmål vid myndighetshandläggningar. I slutet av avhandlingen är mitt syfte att jämföra ländernas förvaltningslagar. I den svenska förvaltningslagen genomfördes en reform år 2018, vilket innebar att enskilda individer kunde begära att myndigheter skulle fatta ett beslut inom sex månader.Den svenska FL-reformen har troligen stött sig på den allmänna europeiska utvecklingen och Europakonventionens krav på att enskilda individer har rätt till en snabb och rättvis behandling av sina ärenden. Den finska förvaltningslagen är däremot äldre och förvaltningsklagan som rättsmedel kan tolkas som ineffektivt eftersom myndigheten kan bli medveten om sin lagstridighet i efterhand. Genom studien har JO rättspraxis och lagförarbeten varit centrala för att skriva om exempel på långsamma myndighetshandläggningar hos både finska och svenska myndigheter. Slutsatser dras om hur Finland kunde utveckla sin förvaltningslagstiftning genom att ta modell av den svenska FL-reformen. Däremot vid tolkning av svenska handläggningstider anses de vara långa i Sverige ännu idag men man kan ändå dra en slutsats att reformen går i rätt riktning i vilken man vill trygga enskilda individers ställning. Sammanfattningsvis klargör denna studie betydelsen av att länder implementerar och utvecklar sina lagar för att upprätthålla en effektiv och jämlik behandling av enskilda individers ärenden. Slutligen kommer avhandlingen fram till att det finns möjlighet för Finland att ta modell av den svenska FL-reformen eftersom man tidigare också gjort det
-
(2021)Uppsatsen diskuterar balansgången mellan skyddet för privatlivet och rätten till liv i underrättelseinhämtning i datatrafik. Balansgången kommer fram då en inskränkning i individens meddelandehemlighet kan leda till information, som hjälper till med att motverka allvarliga hot mot den nationella säkerheten. Uppsatsen utgår från att en grundläggande rättighet kan inskränkas för att trygga en annan. I uppsatsen anser man att det är möjligt att begränsa skyddet för privatlivet för att främja skyddet för rätten till liv. Det centrala i uppsatsen är diskussionen om hur omfattande den tillåtna inskränkningen i skyddet för privatlivet kan vara. Uppsatsen fokuserar på civil underrättelseinhämtning i datatrafik. Underrättelseinhämtning i datatrafik innebär övervakning av kommunikation i nätverk som överskrider den nationella gränsen. Underrättelseinhämtning i datatrafik utförs i Finland av skyddspolisen och Försvarsmakten. Verksamheten skiljer sig från annan liknande verksamhet genom att underrättelseinhämtning i datatrafik riktas endast på trafik var sändaren eller mottagaren är utanför Finland. Underrättelseinhämtning i datatrafik används i första hand för informationsinhämtning som hjälper till med att motverka hot och inte i första hand för att utreda brott. Då liknande verksamhet utförs för att utreda brott handlar det inte om underrättelseinhämtning. Det kan handla om till exempel teleavlyssning. Det kan uppstå flera grundrättighetsproblem i underrättelseinhämtning i datatrafik gällande skyddet för privatlivet och rätten till liv. Bland annat kan myndighetens missbruk av befogenheter leda till för långt gående inskränkningar i skyddet för privatlivet. Alternativt kan det hända att myndigheten inte lyckas med att skydda medborgarnas rätt till liv om den inte använder sig av underrättelseinhämtning i datatrafik. Problematiken diskuteras i uppsatsen med stöd av två fall från Europeiska domstolen för mänskliga rättigheter. Det första fallet Kotilainen och andra mot Finland handlar om att polisen inte hade agerat tillräckligt aktivt efter att ha fått tips av inkommande skolskjutningarna i Kauhajoki. Fallet illustrerar myndighetens plikt att agera i förebyggande syfte för att motverka hot. Det andra fallet Centrum för rättvisa mot Sverige handlar om en förening som ansåg att de blivit föremål för underrättelseinhämtning i datatrafik. I fallet prövades om det fanns tillräckligt starka rättskyddsmedel i Sverige för att trygga skyddet för privatlivet i samband med underrättelseinhämtning i datatrafik. Fallet illustrerar kravet för tillräckliga rättskyddsmedel för tryggandet av skyddet för privatlivet i underrättelseinhämtning i datatrafik. Civil underrättelseinhämtning i datatrafik möjliggjordes 2019 då lagen om civil underrättelseinhämtning avseende datatrafik 582/2019 trädde i kraft. För att möjliggöra lagen ändrade man på 10§ i grundlagen år 2018. Den tidigare formuleringen möjliggjorde endast inskränkningar i meddelandehemligheten för att utreda brott och därmed var det inte möjligt att utföra underrättelseinhämtning i datatrafik som inte nödvändigtvis innebär att ett brott misstänks. Den nya formuleringen tillåter inskränkande i meddelandehemligheten för att inhämta information om sådant som allvarligt hotar den nationella säkerheten. Det innebär att det är möjligt att inhämta information om fenomen som allvarligt hotar en större grupps liv, som till exempel terrorism. Ändringen kritiserades för att man inte lade till ett förbud mot oriktad övervakning, så kallad massövervakning. Att man inte ansåg att det fanns ett behov för att lägga in förbudet motiverades med att i paragrafen bestäms att meddelandehemligheten inte får inskränkas mer en vad som är nödvändigt för att inhämta informationen. Man ansåg att det inte kan vara nödvändigt att oriktat övervaka all trafik. Ett förbud mot oriktad övervakning inkluderades dock på en lägre nivå i substanslagstiftningen. Förbudet finns, men den är inte lika starkt som den skulle vara om den fanns i grundlagen. Underrättelseinhämtningen i datatrafik kräver alltid tillstånd från en domstol, vilket innebär att domstolen överväger om inhämtningen fyller de krav som lagen förutsätter. Det kommer fram att rätten till liv har en starkare ställning än skyddet till privatliv då det gäller underrättelseinhämtning i datatrafik. Det centrala är att skyddet för privatlivet inte inskränks mer en vad som kan anses vara nödvändigt. Viktigt är att rättighetens kärna ska vara tryggad. Det betyder att övervakning av en individs kommunikation ska vara något som är osannolikt och då det sker ska det vara väl grundat och det ska finnas tillräckligt starka rättskyddsmedel för att skydda individen.
-
(2021)Avhandlingen utreder vilka steg inom lagstiftning som bäst skulle främja medling. Frågan om hållbarhet har länge varit aktuell i många sammanhang, relationen mellan rätt och hållbarhet kan dock undersökas närmare. En punkt där rätt och hållbarhet möts är medlingsverksamheterna. Hållbarhet kan indelas i tre typer: ekologisk, ekonomisk och social. Inom rättsväsendet har medling konstaterats vara en både förmånlig, snabb och mänsklig process. Medling innebär att parterna i ett brottmål eller i en tvist frivilligt kommer tillsammans för att med hjälp av en utomstående medlare lösa sin konflikt och garantera att alla får komma till tals och bli hörda. Medlingen resulterar i bästa fall till exempel att ingen rättegång behövs utan att parterna, offer och gärningsman får en ökad förståelse för varandra och kan komma överens om eventuell ersättning eller gottgörelse. Medling kan konstateras vara ett både ekonomiskt och socialt hållbart tillvägagångssätt för att komma överens. Hållbarhetsperspektivet på lyckad medling kan indelas i tre dimensioner: individnivå, konfliktnivå och samhällelig nivå. Individerna blir klart mänskligare behandlade och det psykiska välmåendet tas i beaktande, konflikten får en lösning som upplevs som mera rättvis och samhället sparar genom en eventuellt uteblivna rättegångsprocess och fängelsestraff samt skapar ett mer jämlikt än auktoritärt rättssystem. En granskning av medlingsverksamhetens läge i Finland visar på att det på gräsrotsnivå finns ett femtontal olika typer av medling som saknar stöd i lag och offentlig finansiering. För att medlingen skall kunna växa och hållbarheten öka krävs mer lagstiftning som garanterar medlingens position och utveckling. Denna avhandling är ett initiativ till förberedelse för en allmän lag om medling.
-
(2020)Denna uppsats syftar till att klargöra huruvida det är möjligt att analysera och mäta demokratiutvecklingen i Afghanistan som år 2002 påbörjade sin demokratiutveckling efter att tidigare ha varit kategoriserad som en misslyckad totalitär stat. Jag belyser detta genom att studera utvecklingen av processer och institutioner samt jämföra dessa mot de demokratikriterier som fastställts för en fungerande demokrati. Den legitima rättsstaten är en av grundstenarna till en fungerande demokrati och för att fastställa rättsstatstillståndet i Afghanistan utreder jag även Afghanistans säkerhetssektorsreform (SSR) i denna uppsats. För att undersöka detta har jag ställt följande forskningsfrågor: Vilka förändringar har, sedan december 2001, skett i den generella demokratisituationen i Afghanistan och i vilken omfattning uppfyller Afghanistan de demokratikriterier som karakteriserar en demokratisk stat? Har säkerhetssektorsreformen i Afghanistan lyckats varvid en, av Linz och Stepan förevisad, legitim rättsstat har uppkommit? För att besvara forskningsfrågorna har jag valt att göra en fallstudie av demokratiutvecklingen och rättsstatssituationen i Afghanistan efter den intervention som utfördes vid årsskiftet 2001–2002 av en internationell koalition. Jag inleder analysen med att jämföra Afghanistans demokratitillstånd mot de demokratikriterier Robert Dahl fastställt i sin polyarkimodell, det är villkor som enligt Dahl skall uppfyllas av en demokrati. Därefter utreder jag förutsättningarna för demokratisk konsolidering enligt den teori Linz och Stepan har utvecklat för demokratisk konsolidering. En väsentlig förutsättning för demokratisk konsolidering är, enligt Linz och Stepan, en legitim rättsstat. Den legitima rättsstaten är en av de fem arenor som fordras för demokratisk konsolidering. Studiens resultat visar att Afghanistan uppfyller, åtminstone på teknisk nivå, de flesta av Robert Dahls uppsatta demokratikriterier. Däremot när dessa kriterier jämförs mot de demokratiindex som mäter demokratinivå, samt klassar världens nationer i demokratiska och icke demokratiska nationer, framkommer det att Afghanistan inte är en verklig demokrati. Som slutsats bedömer jag att Afghanistan uppfyller Dahls demokratikriterier från en minimalistisk synvinkel där den normativa aspekten försummas. Från en maximalistisk synvinkel är praxisen för demokrati i den afghanska kontexten undermålig. Demokratisk konsolidering uppnås enligt Linz och Stepan när demokratin är det "enda spelet i staden", vilket förutsätter samverkan mellan alla fem arenor. Studien påvisar stora brister på samtliga arenor och framförallt på rättsstatsarenan, fastän denna arena mottagit ofantligt mycket internationellt stöd under åren. Resultatet påvisar att Afghanistan inte är en legitim rättsstat. Säkerhetssektorreformen har genererat säkerhetsstyrkor som betjänar ledare som valts av folket. Den institutionella korruptionen är väldigt hög och de medborgarna som söker rättvisa får inte rättvisa ifall de saknar kontakter. Enligt Hippler krävs ekonomisk integration, kulturintegration, politisk centralisering, skapande av gemensamma intressen och demokratisering för att splittrade samhällsgrupper bildar ett gemensamt samhälle. Dessa övergripande faktorer har inte utvecklats på grund av den starka klankulturen och den traditionella synen på makt. Det internationella samfundet har stött säkerhetssektorsreformen, som i sig är en viktig grundsten för en legitim rättsstat, men på grund av förbiseende av merparten av de andra faktorerna Hippler påvisar, utan att ta hänsyn till den starka klankulturen, de decentraliserade maktstrukturerna, den institutionella korruptionen m.m. har det enligt min uppfattning varit omöjligt att åstadkomma strukturer och processer som positivt medverkat till utvecklandet av en legitim rättsstat och en fungerande demokrati.
-
(2022)Denna uppsats är en litteraturöversikt om rehabilitering av missbrukare av rusmedel med hjälp av narrativ terapi. Mitt syfte är att ta reda på hur missbruk kan avvärjas med hjälp av narrativ terapi, hur processen går till samt eventuella brister med denna inriktning. Narrativ terapi har sin teoretiska grogrund i narrativ teori, som i sin tur utforskar hur vi bildar vår verklighet genom ord, uttryck och berättelser som vi berättar om oss själva. En socialkonstruktionistisk referensram används som en bakomliggande metateoretisk utgångspunkt för att man ska kunna förstå artiklarnas innehåll i uppsatsen. Den tillämpade datainsamlingsmetoden är systematisk litteraturöversikt, medan analysmetoden är innehållsanalys. Orsaken bakom mitt val av ämne är att jag vill nå ökad kunskap om hur vi kan bekämpa missbruk och hjälpa missbrukare. Resultaten tyder på att processen är tidskrävande och innebär mycket externalisering och omskrivning. Ifall det är fråga om långvarigt missbruk kan lyckade utfall av rehabilitering till och med kräva ett helt nytt tankesätt om sig själv och i vissa fall en total identitetsförändring.
-
(2021)Mitt syfte med denna kandidatavhandling är att analysera tidigare forskning för att få en djupare uppfattning om hur växelvis boende påverkar barn-förälder-relationen samt vilka konsekvenser boendearrangemanget har för barnets psykiska och sociala välbefinnande. Litteraturöversikten baserar sig på 23 individuella texter. Analyserade texterna innefattar 14 artiklar, 6 magisteravhandlingar, en doktorsavhandling och två böcker. Forskningarna som presenteras i texterna är både kvalitativa och kvantitativa. I denna litteraturöversikt har jag valt att använda Urie Bronfenbrenners ekologiska systemteori (1979) som teoretisk referensram. Utvecklingsmodellen är indelad i fyra olika system. Med hjälp av den ekologiska systemteorin har jag visualiserat och belyst barnets förhållande till de omgivande systemen samt de personer som befinner sig i de olika systemen. Studien baserar på kvalitativ teoristyrd innehållsanalys som är genomförd med an abduktiv ansats. I texterna hittades fyra underkategorier som kunde kopplas ihop med överkategorin mikronivå. Dessa temahelheter var 1) familj som enhet, 2) barnets välmående, 3) barn-förälder-relation och 4) sociala nätverk. Den sist nämnda kan också kategoriseras under överkategorin mesosystem, eftersom det i viss mån grundade på samarbetet mellan personer i barnets olika mikrosystem. Därtill kunde kommunikation och samarbete mellan föräldrarna samt deras syn på uppfostran kategoriseras under överkategorin mesosystem. Indikatorer som grundade på föräldrarnas välmående tillhörde ekosystemet och notiser gällande samhällsklimatet och samhället under makronivå. Resultatet påvisar att det generellt ser ut som om både barn och föräldrar anser att växelvis boende är ett bra och fungerande boendearrangemang. Växelvis boende ger ofta barnen en bättre möjlighet att upprätthålla god relation till båda sina föräldrar. Detta dock främst i situationer där relationen mellan barnet och föräldern var bra innan skilsmässan. I situationer där relationen varit dålig innan skilsmässan kan växelvis boende leda till försämrat psykiskt och socialt välbefinnande hos barnen. Relationen mellan barnet och de biologiska föräldrarna samt med möjliga styvföräldrar och -syskon påverkade barnens syn om växelvis boende var fungerande lösning eller inte. Föräldrarnas relation till varandra hade inte lika stor betydelse. Också barnets känsla av att bli hörd och få vara delaktig i beslutsfattandet spelar en signifikant roll i hur boendearrangemanget lyckas. I denna litteraturöversikt fördjupades inte på förhållandet mellan barnet och syskon, möjliga styvföräldrar och -syskon.
-
(2019)Den globala världen gör att människor idag rör på sig allt mera än förut. Arbetsmarknaden har även öppnats upp och allt fler väljer att söka sig en karriär utomlands. Detta har lett till att allt fler transnationella familjer har uppstått. I denna studie riktas dock fokuset på de transnationella familjer som uppkommit på grund av påtvingade faktorer och hur relationerna inom dessa familjer uppehålls. Syftet med studien är därmed att undersöka och beskriva de erfarenheter familjerna har av att försöka uppehålla en nära relation trots det geografiska avståndet. Studien visade att uttryck av närhet på avstånd var möjligt. Föräldrarna i studien försökte uppehålla en så nära relation som möjligt till barnen genom att bibehålla en regelbunden kontakt och genom att skicka hem pengar och gåvor. De delade erfarenheterna var ändå att uppehållandet av relationerna krävde mycket arbete från föräldrarnas sida och ansträngningarna kändes sällan tillräckliga.
Now showing items 533-552 of 738