Browsing by Title
Now showing items 645-664 of 738
-
(2019)Det finns ingen vetenskaplig överenskommelse om vad emotionen kärlek egentligen är. Sociologin definierar kärlek som ett förstadium för social handling och kärlek är kulturellt bunden. Mitt forskningsobjekt är den västerländska romantiska kärleken, som sedan uttrycks och kommuniceras mellan två förälskade. Forskningsfrågan är hur upplevelsen av kärlek påverkas av teknologiskt assisterad kommunikation och kultur på nätet? Alltså är jag intresserad av hur kärlek uttrycks med hjälp av teknologi och kommer att studera teknologins och nätkulturens effekter på kärlekskommunikation genom en litteraturöversikt. Med kärlekskommunikation hänvisar jag till interaktionen mellan två förälskade individer som uttrycker sin (västerländska) kärlek, i det här fallet med hjälp av teknologi. Till slut reflekterar jag kring individens handlingsförmåga. Jag är intresserad av ifall den förälskade individen kan agera fritt ifrån underliggande strukturer och styrande beteendemönster som bejakar den så kallade normativa kärleken.
-
(2020)De västerländska kapitalistiska samhällena har övergått till en ny fas sedan 1970-talet och arbetet och produktionen har genomgått strukturella förändringar. Det har skett en övergång från det fordistiska industrisamhället, som karaktäriserades av massproduktion i stora fabriker och stabila arbetsförhållanden till postfordism som karaktäriseras av osäkerhet, instabilitet, föränderlighet och temporalitet. Målet med mitt arbete är att presentera olika teoretiska tolkningar och perspektiv som kan förklara dessa förändringar och granska hur förhållandet mellan kapitalet och arbete har fått nya former. Jag börjar min forskning med att presentera teorier som betonar ekonomiska och teknologiska faktorer i övergången till postfordism. Dessa är regleringsperspektivet, flexibel specialisering och nyschumpeterianism. Sedan presenterar jag teorier som analyserar hur kulturella och sociala faktorer har spelat en stor roll i kapitalismens förändringar. Här utgår jag från Michael Hardt och Antonio Negris nymarxistiska teorier i verket Imperiet. I det andra kapitlet granskar jag informationaliseringen av kapitalismen. Hur förändras kultur, idéer och information till ekonomiskt värde inom postfordismen? Jag presenterar Karl Marx värdeteori från verket Kapitalet och hans teori om det allmänna intellektet från verket Grundrisse och beskriver hur dessa teorier har inspirerat nymarxistiska teorier och begrepp som försöker förklara den förändrade kapitalistiska produktionen. Mitt mål är att skapa en bild av den mångsidiga debatten gällande postfordism. Till sist beskriver jag nya fenomen i arbetslivet såsom prekarisering, uberisering och performativt arbete Hurdana nya krav uppstår för arbetarna i den nya produktionen? På vilka sätt formas individers subjektivitet så att de är kreativa och produktiva arbetare? På vilket sätt har värdeskapandet spridit sig utanför arbetsplatsen och arbetstiden och hur har arbetslivets krav börjat omfatta alla livsområden? Dessa frågor försöker jag besvara med utgångspunkt i nymarxistiska teorier och speciellt Eetu Virens , Jussi Vähämäkis och Maurizio Lazzaratos forskning kring ämnet. Kapitalismens strukturförändring har skett både på grund av kapitalets krav för ökad tillväxt och arbetarnas egna behov för mer autonomi och flexibilitet inom arbete. Arbetet har blivit mer demokratiskt och mindre hierarkiskt, men samtidigt kan man påstå att den kapitalistiska värdeackumulationens logik har genomsyrat allt flera sfärer av människolivet och därmed har autonomin för subjekten som sociala aktörer minskat. Förhållandet mellan kapitalet och arbetet är dynamiskt, vilket betyder att produktionen förändras kontinuerligt. Det behövs en pluralitet av mångsidiga teorier då man granskar nya former av produktion. Produktionen av värde inom den informationella kapitalismen sker i hela samhället och en stor del av arbetet är obetalt. Eftersom den konkreta arbetstiden slutar att fungera som mått för värde, så behövs det nya former för kompensering av arbetarnas produktiva insats. Den förändrade kapitalismen kräver nya politiska lösningar som ifrågasätter lönearbetets centrala position i samhället.
-
(2022)Den här kandidatavhandlingen är en kritisk diskursanalys av Svenska Yles rapportering om finländska kvinnor i IS-lägret i al-Hol i Syrien. Mitt syfte med avhandlingen är att undersöka hur Svenska Yle kan ha bidragit till debatten om de så kallade "IS-kvinnorna" i Svenskfinland och se om rapporteringen följt ett visst mönster. Avhandlingen svarar på den övergripande forskningsfrågan: Hur omtalas de finländska kvinnorna i IS-lägret i al Hol i Svenska Yles rapportering? I uppsatsen analyseras hur kvinnorna beskrivs, deras omtal och vem som hörs i rapporteringen. I den här undersökningen analyseras tre artiklar publicerade på svenska.yle.fi mellan datumen 6 mars 2019 och 23 augusti 2019. Som sökord på svenska.yle.fi har jag använt al-Hol, IS-kvinnor, IS och islamisk. De valda artiklarna har varierande rubriker och olika skribenter, för att analysen ska behandla så varierande texter som möjligt. Huvudfokus i analysen ligger på rubricering, text och eventuella visuella data som kompletterar artikeln. Det har inte forskats mycket om kvinnor och terrorism. De utgör uppskattningsvis 20–30 procent av terrorister i terroristgrupper. Det förekommer ofta könsdiskriminering (eng. gender bias) då medier rapporterar om kvinnliga terrorister. Den här könsdiskrimineringen liknar de inramningar som medier ofta använder då de rapporterar om kvinnliga politiker. Hur världen ser terrorister varierar. Många har en bild av terrorister som psykiskt sjuka individer, men faktum är att merparten terrorister är helt rationella. Vi skapar en bild av de här psykiskt sjuka individerna eftersom det är svårt för oss att förstå eller rättfärdiga de våldsdåd de utför. Medier följer ofta samma diskurs. Men Svenska Yles rapportering om de kvinnliga finländarna i al-Hol bryter mot mönstret. Svenska Yles rapportering om finländarna i lägret i al-Hol i Syrien förändras under den period som artiklarna omfattar. I början omtalas kvinnorna som mammor, fruar och familjemedlemmar. Några månader senare står det skrivet om kvinnor, säkerhetshot och personer med terroristkopplingar. Inramningarna följer samma mönster som ordvalen. I början av nyhetsrapporteringen grupperas kvinnor och barn ihop som en enda kollektiv grupp. Den passiva gruppen kvinnor och barn utvecklas sedan till kvinnor (aktiva aktörer) som radikaliserar barn (offren, de passiva) och utsätter dem för hemskheter. Fastän kvinnorna utvecklas till att agera antagonister i nyhetsrapporteringen kallas de inte terrorister rakt ut. Det antyds i citat och mellan raderna, men det omnämns inte. Kvinnorna i de analyserade artiklarna omtalas allt mindre mänskligt ju längre tiden går och rapporteringen rör sig längre ifrån läsaren. Man kan anta att läsaren får allt svårare att känna sympati för kvinnorna i lägret och mera empati för barnen.
-
(2016)Uncompetitive elections and opposition failure are well known problems in Japanese politics. The reasons behind these problems are well known, however the impact of these factors on voter turnout has not been thoroughly studied. Falling voter turnout for younger voters is another grave problem in Japanese politics with one of the lowest voter turnouts for 20-year olds for any industrialized country. The purpose of the text is to clarify whether or not competition can be used to explain falling voter turnout patterns in Japan, to examine in which type of areas competition is low and to examine if low competition has an especially strong impact on younger voters. In this text I will first examine the background of opposition failure and uncompetitive elections in Japan. In this part, the general discussion on the relationship between competition and voter turnout will also be discussed. The issue of political competition in Japan from a historical perspective will also be thoroughly discussed and I will also discuss how political competition seems to have changed since the introduction of the new voting system in 1994. In the second part I will examine the impact of low competition on voter turnout through a quantitative study on single-member districts in House of Representatives elections between 2005 and 2012. Competition in the study is examined through three main variables, each being a different type of measure of competition in elections. In this study I will also examine the effects of low competition on young voters as compared to the impact on other age groups. The effects of competition on voter turnout showed to be quite complex. Some of the variables studied showed a stronger impact on voter turnout than others. Also, the impact of low competition on younger voters showed not to be considerably different from the impact on other age groups. The general result seem to show that the effect of competition on voter turnout in Japan is quite consistent with tendencies that have been seen in other countries with mostly majoritarian voting systems.
-
(2023)The purpose of international law is what is made of it. Due to its indeterminacy, law can be argued in multiple, even contradictory, ways. Law in itself is not as such intrinsically valuable, but rather the value of a particular law comes from the belief in the project or, in other words, the political views that the person who asks the question holds. International law can, regardless and perhaps because of its indeterminacy, and maybe even should, justify and criticize international behaviour through discussions regarding core normative issues within the field. This is a hopeful essay, on the power of law and an argument for the expansion of the discipline to consider normative questions such as those regarding problems of order and justice. International law is tied to some of the greatest abstract problems of our time for international thought. Therefore, it is of utmost relevance that the separation of disciplines such as world politics and international law do not limit the critical inquiry by international legal scholars into foundational thought within international law.
-
(2020)Suomessa valtiolla on jo pitkään ollut merkittävä rooli omistajana useissa yhtiöissä, mutta omistajaohjauksessa on säännöllisesti ilmennyt haasteita. Viime aikoina on esiintynyt useita tapauksia, joissa valtion, hallituksen, yritysjohdon tai muiden osakkeenomistajien näkemykset ovat olleet ristiriitaisia. Rinteen hallitus erosi Postin omistajaohjauksen takia ja Sipilän hallitus perusti valtion kehitysyhtiö Vaken, mutta ajautui vaikeuksiin Fennovoiman ja Terrafamen kanssa. Kataisen hallitus taas, Fortumin kansallisesti strategisesta asemasta huolimatta, mahdollisti sähköverkkojen yksityistämisen. Kun omistajaohjauksen ongelmia syntyy riippumatta hallituksen koalitioista ja suhdannevaihtelusta, on luontevaa kysyä, johtuvatko ongelmat valtionyhtiöiden ohjauksen fundamenteista. Valtion omistusohjauksen ja sen lopputulosten välisiä ongelmia ei kuitenkaan voida selittää kattavasti tutkimatta ensin valtion omistajaohjausta ja sen keinoja määritteleviä reunaehtoja. Tässä tutkimuksessa tarkastellaan valtion omistajaohjauksen edellytyksiä sekä niiden mahdollisesti aiheuttamia ristiriitoja. Muutos hallinnosta hallintaan on aiheuttanut päällekkäisyyksiä ja roolien sekoittumista julkishallinnon organisoimisessa, mikä on haastanut etenkin ohjaamisen, hallinnan ja vastuun periaatteita. Valtion rooli on muuttunut ohjaavammaksi, mikä on koskenut myös sen yritysomistuksia. Tämä kehitys on muuttanut valtionyhtiöiden ohjauksen ja sen vastuun merkitystä muun muassa osakkeenomistajien ja sidosryhmien sekä päämies-agentti-suhteiden osalta. Tutkimus tarkastelee valtion omistajaohjauksen reunaehtoja sekä niiden mahdollisesti aiheuttamia ristiriitoja. Se, miten lainsäädäntö, politiikka ja hyvä hallintotapa lähestyvät valtionyhtiöiden ohjausta ja sen vastuuta vaikuttaa siihen, missä määrin valtio voi ohjata omistamiaan yrityksiään. Tutkielmassa tätä analysoidaan vertaamalla lakia valtion yhtiöomistuksesta ja omistajaohjauksesta (1368/2007), valtion omistajapolitiikkaa koskevia valtioneuvoston periaatepäätöksiä ja OECD:n hyvän hallintotavan periaatteita, jotka valtioneuvoston kanslian omistajaohjausyksikön mukaan määrittävät omistajaohjausta. Näitä muuttujia analysoidaan laadullisilla sisältöanalyysin menetelmillä hyödyntäen samalla aiempaa tutkimusta. Tutkielma ei keskity siihen, missä määrin omistajaohjaus on ongelmallista, vaan pikemminkin valtion omistajaohjauksen fundamentteihin, jotka määrittävät käytettävissä olevat keinot. Analyysia seuraa arvio sen tuloksista sekä johtopäätöksistä, joita voidaan tai ei voida tehdä tuloksen perusteella. Valtionyhtiöiden omistajaohjauksen keinot ovat yksiselitteisiä ja määräytyvät omistusosuuden mukaan. Valtion sisäiset omistajaohjauksen päämies-agentti-suhteet kuitenkin asettavat huomattavia haasteita omistajavallan päätöksille ja täytäntöönpanolle. Omistajaohjauksen vastuun osalta valtionyhtiöiden osakkeenomistajien yhdenvertaisuudesta ei ilmene poikkeavuuksia. Valtion rooli sekä osakkeenomistajana että sidosryhmänä taas vaikuttaa ristiriitaiselta suhteessa muiden osakkeenomistajien intresseihin. Lopuksi näitä johtopäätöksiä tarkastellaan aiemman tutkimuksen ja valossa ja pohditaan mahdollisia jatkotutkimuksen aiheita.
-
(2018)In 1993, the kidnapped, tortured, humiliated, mutilated and raped bodies of women started appearing in the streets, desert and open spaces of Ciudad Juárez. This marked the beginning of a feminicidal outbreak in Ciudad Juárez which has yet to cede. The outbreak of the feminicide epidemic of Ciudad Juárez coincided with the establishment of the North American Free Trade Agreement (NAFTA) between Mexico, the United States and Canada. I have approached the subject by bringing together contemporary feminist, economic, judicial and political theory. By examining how transnational, national and local processes have interacted, and as a result shaped, and re-shaped traditional gender roles in Mexico, we are able to understand how global processes that involve rapid neoliberal transformations in patriarchal societies create conditions of vulnerability and dispossession – and ultimately, a landscape that fosters gender-based violence, and feminicide, affecting not only women, but entire communities. I find that the causes of the feminicidal outbreak in Ciudad Juárez is inseparable from various forms of systemic abuse that women have been subjected to by transnational corporations operating in Ciudad Juárez. In addition, I find that the feminicides of Ciudad Juárez are a direct result of the investor privileges that have been guaranteed under the NAFTA that virtually immunize the transnational investor from accountability to harm to the employee, anticipated or not, when conducting business in Mexico.
-
(2022)Kandidatavhandlingens syfte är att granska hur eftervården kan stöda fångar efter fängelsetiden, hur stödtjänsterna ser ut samt vilka medel som kan tillämpas för att minska återfall inom brott. Avhandlingens mål är att utreda ifall de tillgängliga stödåtgärden är tillräckliga och effektiva. Dessutom skall socialarbetarens roll i perioden efter fängelsetiden analyseras. Materialet samlades in från tidningen Haaste som utges av justitieministeriet och rådet för brottsförebyggande. Tidningen behandlar teman som kriminalpolitik, brottsförebyggande och forskning inom kriminalitet. Avhandlingen baserar sig på artiklar som behandlar eftervård och återfall inom brott. Genom en kvalitativ innehållsanalys kunde resultaten delas in i teman som alla belyser det faktum att eftervården inte är tillräcklig i dess nuvarande utsträckning. Som teoretiska referensramar i min avhandling används begreppen stigma och desistance. Det är vanligt att personer som begått brott av olika slag stigmatiseras då de återvänder till samhället. Därmed är det viktigt att tillräckliga stödåtgärder finns tillgängliga. Efter fängelsetiden behöver fångarna motivering till en livsstilsförändring samt till exempel ekonomiskt stöd. Dessutom krävs desistance, processen att avstå från kriminalitet. I avhandlingen kommer problematiken med stigmatiseringen av fångar diskuteras och det sociala arbetets roll i desistancen studeras. Nyckelord: desistance, stigma, eftervård, återfall, socialt arbete, stödåtgärder, fångar
-
(2024)Fakultet: Helsingfors universitet Utbildningsprogram: Svenska social- och kommunalhögskolan Studieinriktning: Socialpsykologi Författare: Matilda Koskinen Arbetets titel: Tidig anknytning och sexliv i vuxen ålder - En litteraturöversikt Arbetets art: Kandidatavhandling Månad och år: Januari 2024 Sidantal: 27 Nyckelord: anknytningsmönster, sexliv, trygg anknytning, otrygg-undvikande anknytning,otrygg-ambivalent anknytning Handledare: Rasmus Mannerström Förvaringsställe: E-thesis Övriga uppgifter: Sammandrag: Avhandlingens syfte är att undersöka om det finns ett samband mellan anknytningsmönster och sexliv i vuxen ålder. Anknytningsmönster, trygg och otrygg-undvikande samt otrygg-ambivalent anknytning diskuteras i samband med attityder till sex, sexuell tillfredsställelse och sexuell aktivitet. Det är betydelsefullt att undersöka sambandet mellan anknytningsmönster och sexliv eftersom det framkommer ofta sexuella dysfunktioner, bland annat fördröjd orgasm och erektionssvikt bland dem med otrygg anknytning. Det är också förekommande att det i samband med mindre tillfredsställande sexuella relationer upplevs negativa känslor, såsom skam. Metoden i avhandlingen är litteraturöversikt, relevanta studier lyfts fram för att diskutera sambandet mellan anknytning och sexliv. Resultaten tyder på att personer med otrygg anknytning i allmänhet har positivare attityder till tillfälligt sex och engagerar sig i allmänhet oftare i samtyckebaserat oönskat sex samt skickande av samtyckesbaserade oönskade sexuella meddelande. Personer med otrygg anknytning upplever också mera ångest och andra negativa känslor i samband med sex. Personermed otrygg anknytning är mindre sexuellt tillfredsställda och de har sin första sexuella upplevelse tidigare än personer med trygg anknytning. Personer med otrygg anknytning tenderar också att engagera sig oftare i sexuellt riskbeteende, till exempel använder inte skydd vid samlag. Avhandlingen lyfter fram styrkor såsom könsskillnader bland de olika anknytningsmönstren samt ger förslag på vidare forskning, bland annat sambandet mellan otrygg anknytning och sexuellt riskbeteende.
-
(2024)Syftet med studien var att granska skillnaderna i Pekka Haavistos och Alexander Stubbs retoriska kommunikation på det sociala mediet Tiktok inför presidentvalet. Tiktok är en relativt ny applikation som lanserades i västvärlden 2016. Tiktok har blivit mycket populär bland unga och 71 procent av Tiktoks användare är under 34 år gamla, exclusive minderåriga. Den retoriska kommunikationen består av tre metoder för att övertyga sin publik, etos, patos och logos. Etos refererar till talarens trovärdighet samt den tillit och trygghet som talaren väcker hos publiken, patos engagerar känslor och logos använder förnuftiga sakargument. Jag studerade skillnaden i videor publicerade på Tiktok av Pekka Haavisto och Alexander Stubb under tidsperioden 17 januari till 23 januari. Studien består av en kvalitativ innehållsanalys av det presidentkandidaterna säger i videorna och vilka ämnen de väljer att lyfta upp. Videorna kategoriserades antingen som etos, patos eller logos, beroende på temat som presidentkandidaterna valde att lyfta upp i sina videor. Resultaten visar att båda presidentkandidaterna använder sig främst av patosargument, men Alexander Stubb använder patosargument i en mycket större utsträckning än Pekka Haavisto, som använder sig mycket jämnare av alla tre argumentationsformerna.
-
(2023)I min avhandling undersöker jag hur deltagande i lönearbete påverkar känslan av tillhörighet och välbefinnande hos personer med intellektuella funktionsnedsättningar. Ämnet ter sig viktigt eftersom lönearbete kan ge en känsla av mening, stödja socialt umgänge och möjliggöra ekonomiskt oberoende, vilka är väsentliga komponenter i ett tillfredsställande liv. Individer med intellektuella funktionsnedsättningar möter dock betydande hinder för att hitta och behålla betald anställning, och som ett resultat kan de uppleva känslor av utanförskap och diskriminering. För att utforska detta ämne använder jag mig av en kvalitativ forskningsansats baserad på tre semistrukturerade intervjuer med personer med intellektuella funktionsnedsättningar som har ett lönearbete vid tiden av intervjun. Genom intervjuerna utforskar jag deltagarnas subjektiva erfarenheter av arbetet och dess inverkan på deras känsla av tillhörighet och personligt välbefinnande. Min analys av intervjuerna avslöjade fem huvudkategorier relaterade till tillhörighet och välbefinnande. Dessa var: sociala kontakter, uppfyllda drömmar, självbestämmande och självständighet, meningsfullt arbete och livskvalitet. Resultaten av studien belyser relevansen av den sociala modellen för funktionsnedsättning, vilken betonar rollen av hinder i den sociala- och fysiska omgivningen vilka riskerar att rekonstruera funktionshinder. Den sociala modellen erkänner att individer med funktionsnedsättningar möter systemiska hinder för sysselsättning och inkludering samt förespråkar behovet av inkluderande strategier och riktlinjer för att skapa ett mer tillgängligt och jämlikt samhälle. Sammanfattningsvis ger min avhandling värdefulla insikter om personliga erfarenheter av individer med intellektuella funktionsnedsättningar i lönearbete och hur arbetet påverkar deras känsla av tillhörighet och välbefinnande. Resultaten understryker vikten av att framställa inkluderande anställningsmetoder och skapa en mer tillgänglig och jämlik arbetsmarknad för personer med funktionsnedsättning.
-
(2020)Transformativt ledarskap är en inspirerande ledarskapsstil. Transformativt ledarskap består av fyra dimensioner: idealiserat inflytande, inspirerande motivation, intellektuell stimulering och individualiserad uppmärksamhet. Tidigare studier tyder på att transformativt ledarskap och prestation på arbetsplatsen har ett positivt samband, men studierna har olika fokus på hurdant sambandet är. Mitt syfte med denna litteraturöversikt är således att studera hur tidigare forskning beskriver transformativt ledarskap, samt kopplingen mellan transformativt ledarskap och prestation på arbetsplatsen. Den viktigaste teoretikern för transformativt ledarskap är en av grundarna, Bernard Bass. Resultaten visar att transformativt ledarskap och prestation har en positiv koppling på individ-, grupp- och organisationsnivå, med starkast samband på gruppnivå. Vidare visar resultaten att sambandet mellan transformativt ledarskap och prestation kan öka med en annan faktor som påverkar, exempelvis blir sambandet mellan transformativt ledarskap och prestation starkare ifall medarbetaren är i kontakt med den person som drar nytta eller berörs av prestationen. Sammanfattningsvis kan transformativt ledarskap öka prestationen på arbetsplatsen, både av sig självt, samt i samband med andra faktorer.
-
(2021)Translagen – aspekter, politik och ett brott mot mänskliga rättigheter handlar om lagen om fastställande av transsexuella personers könstillhörighet 563/2002 och aktivismen och implikationerna för transindivider lagen lätt till. Med bakgrundskontext om hur lagen stiftades i en process från 1980-talet till 2000-talet som uttryck för biopolitik och europadomstolens dom att infertilitetskrav är ett människorättsbrott, belyser och analyserar avhandlingen varför lagen bör förnyas och varför det är så svårt. Translagen tvingar transindivider att vara ett rättssubjekt som är trans så som lagen föreskriver och inte så som de självidentifierar sig. För att ses som trans inom den finländska lagstiftningen bör individen konformera sig till den subjektifiering lagen ger upphov till. Translagen kontrollerar transindivider och reglerar vem som kan ses som förälder enligt samhällets definition, eftersom att de som vill byta sin könsbeteckning måste bevisa infertilitet. Det här har gett upphov till aktivism och kritik. Aktivismen som uppkommit under 2010-talet har skett i tre överlappande skeden: Tahdon2013- och Kuuluu kaikille-kampanjerna, Regeringen Marin samt i form av ett nytt medborgarinitiativ 2021. Kön och genus är subjektiva och personliga från person till person men den som uppger sig vara trans måste vara det på lagens villkor. Kravet på avsaknad fortplantningsförmåga har dömts som ett brott mot de mänskliga rättigheterna, ett faktum som tas inte på allvar eftersom att det inte passar in i bilden av Finland - som välfärdsstat där alla har grundläggande fri- och rättigheter. Transfrågor har inte prioriterats och därför dröjer en reform av translagen, som avsevärt skulle förbättra transpersonernas livssituation. En reform av translagen har hamnat i skymundan av äktenskapslagen, SOTE-reformen och covid19 pandemin.
-
(2021)Denna avhandling analyserar arbetsprocessen kring Finlands nya öppenhetsregister. Öppenhetsregistret är av intresse eftersom det är ett konkret och tydligt sätt att reglera och synliggöra lobbning inom politiken. Lobbning i sig är också en mycket viktig del av politisk påverkan eftersom det är ofta via lobbning som företag och andra organisationer påverkar politiken. Materialet i avhandlingen baserar sig på mötesprotokoll och andra dokument som har publicerats om arbetsprocessen. Metoden för analysen är en deduktivt kvalitativ innehållsanalys som fokuserar på de specifika variablerna informationsdelning och inkludering samt deras inverkan på transparensen. Avhandlingens resultat är att informationsdelning har en stark koppling till transparensen och en stor betydelse för hur hög grad av transparens öppenhetsregistret kommer att ha i allmänhet. Inkluderingen har en stor roll i registret i allmänhet men dess koppling direkt till transparensen är betydligt svagare.
-
(2024)Den här avhandlingen undersökte via en kvalitativ innehållsanalys tecken på true crime-narrativ i finska kvällspressens brottsrapportering av tonårsmordet i Forsby 2020. I början av 2024 tillämpades journalistreglerna för första gången på true crime-genren i Finland. Eftersom det innebar att material som skapats för den underhållande true crime-genren för första gången klassificerats som journalistik, undersökte jag också journalistreglernas betydelse för traditionell journalistik. I analysens resultat kunde man se att det fanns en del beskrivningar i kvällspressens rapportering av Forsby-fallet som stämde överens med hur narrativet i true crime-genren brukar se ut. Journalistreglerna tillämpades också sedan på analysens resultat, och det visade att det tenderar bli svårare att följa journalistreglerna ju fler detaljer i form av ett narrativ som rapporteringen innehåller. Den traditionella journalistiken har sedan 1800-talet, bland annat genom uppkomsten av journalistreglerna, utvecklats till att bli objektiv, trovärdig, oberoende och seriös. I och med att material från true crime-genren som gjorts med syfte att underhålla börjat räknas som journalistik, kan det medföra en ny utveckling av den traditionella journalistiken.
-
(2017)Den 8 november 2016 valdes affärsmannen Donald Trump till USA:s 45:e president. Det amerikanska presidentvalet 2016 var ett unikt val på många sätt och uppmärksammades frenetiskt av medier i hela världen. I valet, ställda mot varandra, stod demokraternas kandidat, politikern Hillary Clinton och republikanernas kandidat, Donald Trump. Det var ett skandalfyllt och kontroversiellt val mellan två kandidater som enligt opinionsundersökningar var de två mest ogillade presidentkandidaterna på över trettio år. Valet avslutades med att Clinton vann befolkningens röster medan Trump och republikanerna tog hem vinsten på grund av elektorsrösterna. Syftet med denna undersökning är att granska två stora amerikanska mediers bevakning av presidentvalet 2012. Jag ville veta om amerikanska medier varit partiska i sin rapportering kring kandidaterna Hillary Clinton och Donald Trump. Var deras rapportering överväldigande positiv eller negativ mot någon av kandidaterna? Hur håller sig medier till sina egna, journalistiska regler och följder de normativ medieteori? Enligt normativ medieteori ska medierna rapportera rättvist och korrekt och presentera alla sidor av argumentet så att publiken får tillräckligt med information för att utveckla egna åsikter. För att få svar använde jag mig av kvantitativ innehållsanalys och samlade in artiklar från bolaget CNN och Washington Post. För att analysera partiskheten i texterna använde jag mig av den svenska medieforskaren Kent Asps aktörsbehandlingsindex. AB-indexet visar om rapporteringen kring någon av kandidaterna varit så negativ att den kan ha missgynnat någon av dem eller så positiv att den kan ha gynnat någon av dem. Resultaten i undersökningen visar att medierna rapporterade mycket negativt om både Hillary Clinton och Donald Trump. Det var ändå Donald Trump som fick mycket mer negativ uppmärksamhet av både CNN och Washington Post. Studien diskuterar också vad som kan ha bidragit till Trumps vinst trots den överväldigande mängden negativ rapportering kring honom. Resultaten i studien visar att medierna i det amerikanska presidentvalet 2016 var partiska.
-
(2023)Att leva i tvåsamhet är en norm som präglar en stor del av samhället. Trots att andra former så som icke-heterosexuella, platoniska eller flersamma relationer blir allt vanligare idag, existerar fortfarande normer och förväntningar på hur den önskvärda formen av en relation ska se ut. Förutom tvåsamhet finns det också förväntningar på att relationen ska vara romantisk, sexuell, hetero och gärna barnskapande. I avhandlingen har jag undersökt hur samhället på makronivå med dess institutioner, regler och lagar, skapar normer och praktiker på mikronivå som upprätthåller en idealbild av ett partnerskap, samt hur viktigt det är att förändring sker på makronivå för att förändra attityder och normer i samhället i stort. De institutioner jag har undersökt är äktenskapet, familjen och heteronormativiteten och jag har även diskuterat bisexualitet, asexualitet, ensamhet och platoniskt partnerskap för att illustrera tvåsamhetens binäritet.
-
”Tvekar man, förkastar man” : en kvalitativ studie om kommentarsmoderering på Svenska Yles webbplats (2020)Avhandlingen är en kvalitativ studie om hur moderatorerna vid Svenska Yle bedömer att antingen avslå eller godkänna kommentarer på webbsidan svenska.yle.fi. och vad som är avgörande för att en kommentar ska förkastas. Forskningen ger perspektiv på hur kommentarer ska modereras ur moderatorernas synvinkel och om moderatorerna upplever att det förekommer dilemman i och med modereringen. Undersökningen baserar sig på fem kvalitativa personintervjuer med moderatorer och en chef vid Svenska Yle. Utöver det analyseras tidigare forskning och regelverk och lagar som är relevanta för deltagardiskussion i offentliga forum. Studien visar att det finns flera dilemman relaterade till kommentarsmodering enligt moderatorerna, bland annat hur individers subjektiva karaktär leder till skillnader i modereringsbeslut och hur en del kommentarer faller in i kategorin gränsfall. Svenska Yle har en diskussionspolicy som moderatorerna följer i sin bedömning. De kommentarer som direkt bryter mot diskussionsreglerna avslås. Ifall att en kommentar inte bryter mot reglerna men ändå hör till ett gränsfall följer moderatorerna principen att förkasta kommentarer som man är tveksam till. Det är lättare att motivera en för sträng bedömning än en bedömning där kränkande uttalanden publiceras.
-
(2018)Att använda sociala medier som Facebook, Twitter eller bloggar som nyhetskällor blir allt vanligare. De sociala medierna har blivit plattformar för journalisterna att hitta ämnen, intervjuobjekt, citat och källor av olika slag, vilket lett till en förändrad yrkesroll. Som ett resultat av digitaliseringen och de sociala mediernas frammarsch är journalistens roll som gatekeeper i förändring: hur ska den moderna journalisten bäst nå all den information som den digitala världen i dag bjuder på och sedan snabbast forma om informationen till nyheter som engagerar och intresserar medieanvändare? I den här avhandlingen granskar jag Twitters roll i den dagliga nyhetsrapporteringen vid de två största finlandssvenska redaktionernas, Hufvudstadsbladets och Svenska Yles webbredaktioner. Med kvantitativ innehållsanalys som metod studerar jag förekomsten av Twitter-källor i ett urval artiklar vid respektive webbplats. Jag söker svar på frågorna: vilken typ av källor förekommer i form av Twitter-uppdateringar, vem det är som får uttala sig i dem och inom vilka ämnesområden Twitter främst används som källa i nyhetssammanhang. Avhandlingen bekräftar det tidigare forskning kommit fram till: användning av Twitter som nyhetskälla har blivit ett allmänt fenomen inom journalistiken och trots att användningssätten är många följer källorna lojalt samma mönster gällande ämnesområden och vem det är som får uttala sig. Det blir klart att mediehusen anser att källor av auktoritär karaktär är pålitliga att citera, oberoende om de själva direkt är kopplade till ämnet eller inte. Studien visar också att Twitter verkligen är journalisternas, kändisarnas och politikerna gemensamma nöjesfält: man citerar varandra, tweetar åt varandra och använder varandra för att bekräfta sin egen agenda. Med stor sannolikhet är det en av orsakerna till att en så stor del av ämnena de granskade Twitter-källorna tangerar är politik, sport och samhälle.
Now showing items 645-664 of 738