Browsing by Title
Now showing items 987-1006 of 3388
-
(2020)Johdanto: Suomen väestö on yksi Euroopan nopeimmin vanhenevista. Ikääntyessä ravitsemusongelmiksi nousevat usein energian, proteiinin ja muiden ravintoaineiden riittävä saanti. Ikääntyneillä tehtyjen tutkimusten mukaan heidän ravitsemustilaansa voidaan usein parantaa melko yksinkertaisinkin keinoin, mikäli virheravitsemus ei liity vaikeaan sairauteen. Aiemmissa tutkimuksissa proteiinilla täydennetyt välipalat ovat olleet käyttökelpoinen idea ikääntyneiden proteiinin saannin lisäämiseksi. Systemaattinen tieto ikääntyneiden suosimista proteiinipitoisista välipaloista kuitenkin uupuu. Tavoitteet: Pro gradu -tutkimuksen tavoitteena oli tutkia, saadaanko yli 65-vuotiailla proteiinin saantia lisättyä välipalainnovaatioiden avulla. Lisäksi tavoitteena oli tarkastella sitä, voidaanko kasviproteiineja yhdistämällä kehittää ikäihmisille soveltuvia proteiinivälipaloja. Tutkimuksessa haluttiin myös selvittää, minkälaiset proteiinia sisältävät välipalatuotteet koetaan käytettävyydeltään ja hyväksyttävyydeltään sopiviksi ikääntyneiden ruokavaliossa. Aineisto ja menetelmät: Tutkimus oli pilottitutkimus, jonka asetelma oli satunnaistettu, kontrolloitu interventiotutkimus. Interventioasetelmalla tutkittiin tutkimusryhmien proteiinin saannin muutosta kolmen viikon jälkeen sekä tarkasteltiin käytettyjen tutkimusvalmisteiden vaikutuksia ravinnonsaantiin. Tutkimushenkilöt olivat yli 65-vuotiaita pääkaupunkiseudulla asuvia tutkimukseen vapaaehtoisesti ilmoittautuneita henkilöitä. Tilastollisina menetelminä käytettiin Chi Square-testiä, T-testiä, Fisherin eksaktia testiä sekä kovarianssianalyysia. Tulokset: Tutkittavista oli naisia 30 (88 %) ja miehiä 4 (12 %). Ruokapäiväkirjat analysoitiin 33 tutkittavalta. Tutkittavien painoindeksi oli kontrolliryhmässä keskimäärin 27,2 kg/m2 ja interventioryhmässä keskimäärin 25,9 kg/m2. Proteiinin saanti kehonpainoa (kg) kohden kontrolliryhmässä oli aluksi 0,98g/vrk (SD 0,37) ja lopuksi 0,97g/vrk (SD 0,37). Proteiinin saanti kehonpainoa (kg) kohden interventioryhmässä oli aluksi 1,22 g/vrk (SD 0,30) ja lopuksi 1,22g/vrk (SD 0,30). Muutos sekä kontrolli- että interventioryhmässä oli 0,00 (95 % lv molemmissa -0,01 – 0,01). Tilastollista eroa ei ollut ilman vakiointia (p=0,81) eikä vakioinnin kanssa (p=0,57) (vakiointi alkutilanteella). Tutkimuksessa pilotoitiin välipalojen eri tuotemuotoja ja niiden eri makuvariantteja. Tutkimuksen välipaloihin sisällytettiin vain kasvi- ja maitopohjaisia välipaloja (n=15). Välipalojen kehitystyön seurauksena saatiin tutkimukseen mukaan varsin monenlaisia välipaloja, mutta kasvipohjaisten proteiininlähteiden osalta välipalojen kehitystä olisi pitänyt vielä jatkaa. Kaikilla mittareilla parhaimmaksi koettiin piirakat ja munakkaat. Johtopäätökset: Voimavälipalat-tutkimuksen tutkittavien ruoankäyttöä ei voida yleistää koskemaan kaikkia saman ikäryhmän henkilöitä Suomessa. Tutkimus kuvaa tätä tutkimuspopulaatiota ja heidän ruoankäyttöään. Jatkossa vastaavia välipalatutkimuksia kannattaisi suunnata kotihoidon piirissä oleville ikääntyneille. Tutkimuksessa saatiin arvokasta tietoa tulevaisuuden proteiinivälipalojen kehitystä varten.
-
Ikääntyneiden ravitsemustila ja sen yhteys kognitioon sekä psyykkiseen ja sosiaaliseen hyvinvointiin (2015)Hyvä ravitsemustila ylläpitää ikääntyneiden toimintakykyä, terveyttä ja elämänlaatua ja lisäksi se luo edellytykset kotona asumiselle. Ikääntymiseen liittyy kuitenkin monia kognitiivisia sekä sosiaalisia ja psyykkisiä tekijöitä, jotka voivat vaikuttaa ravitsemustilaan. Virheravitsemuksen takia huonontunut terveys voi heikentää toimintakykyä ja lisätä kaatumisen riskiä. Pro gradu-tutkielman tavoitteena oli tutkia kotona asuvien, viimeisen vuoden aikana kaatuneiden, ikääntyneiden ravitsemustilaa ja sen yhteyttä kognitioon sekä sosiaaliseen ja psyykkiseen hyvinvointiin. Tavoitteena oli lisäksi selvittää, oliko tutkimushenkilöiden kaatumistausta yhteydessä ravitsemustilaan. Poikkileikkaustutkimus koostui Porissa vuosina 2003–2005 toteutetun Pysy Pystys -tutkimuksen kotona asuneista ikääntyneistä (n=554). Pysy Pystys -tutkimuksessa tutkittiin viimeisten 12 kuukauden aikana kaatuneiden, 65 vuotta täyttäneiden, porilaisten kaatumisten vaaratekijöitä. Tutkimushenkilöiden ravitsemustila arvioitiin MNA-testillä (Mini Nutritional Assessment), kognitiiviset taidot MMSE-testillä (Mini Mental State Examination) ja psyykkiset sekä sosiaaliset tekijät GDS-testillä (Geriatric Depression Scale) sekä strukturoiduilla kyselylomakkeilla. Tässä poikkileikkaustutkimuksessa tarkasteltujen tekijöiden yhteyksiä tutkittiin normaalissa ja heikentyneessä ravitsemustilassa olevien ryhmien välisinä eroina Khiin neliötestillä ja Mann-Whitney U-testillä. Lisäksi logistisella regressioanalyysillä etsittiin tekijöitä, jotka ovat yhteydessä heikentyneen ravitsemustilan todennäköisyyteen. Tutkimushenkilöiden keski-ikä oli 73 vuotta ja suurin osa heistä (83 %) oli naisia. Heikentyneessä ravitsemustilassa (MNA ? 23,5) oli 10,8 prosenttia. Heikentyneessä ravitsemustilassa olleet olivat kaatuneet useammin kuin normaalissa ravitsemustilassa olevat. Psyykkisistä tekijöistä elämään tyytymättömyys, masennus ja turvattomuuden kokeminen lisäsivät heikentyneen ravitsemustilan todennäköisyyttä. Alkoholin viikoittainen käyttö puolestaan vähensi todennäköisyyttä. Sosiaalisista tekijöistä yksinäisyys, vähäinen toisten luona vieraileminen ja keskustelukumppanin puute lisäsivät heikentyneen ravitsemustilan todennäköisyyttä. Kognition ja ravitsemustilan välillä ei ollut yhteyttä. Havaituista yhteyksistä erityisen merkittäviä olivat elämään tyytymättömyyden, yksinäisyyden ja turvattomuuden kokemisen yhteydet, sillä näiden kolmen tekijän läsnä ollessa ikääntyneellä on yli 70 prosentin todennäköisyys olla heikentyneessä ravitsemustilassa. Tutkimuksen perusteella voidaan todeta, että elämään tyytyväisyys, yksinäisyys ja koettu turvattomuus tulisi ottaa huomioon ikääntyneiden ravitsemustilaa arvioitaessa. Lisäksi kaatuneiden ikääntyneiden ravitsemustilaan olisi syytä kiinnittää huomiota.
-
(2020)Ihminen on lisännyt kasvihuonekaasujen määrää ilmassa etenkin fossiilisten polttoaineiden käytön myötä esiteollisesta ajasta alkaen. Tästä seuraa voimistuneen kasvihuoneilmiön kautta ilmaston muuttuminen ja keskilämpötilan nousu. Tulevaisuudessa ilmastonmuutosta ja lämpötilan nousua on pystyttävä hillitsemään maapallon väestön kasvun aiheuttaman kulutuksen kasvaessa ja lisääntyneen ruuantuotannon tarpeen ohessa kestävillä ja ilmastoystävällisillä ratkaisuilla. Ilman keskilämpötilan nousun ennustetaan lisäävän viljelykasvinen satoisuutta Suomessa ja pidentävän termistä kasvukautta. Noussut lämpötila vaikuttaa siementen öljy- ja proteiinipitoisuuteen ja kasvien kehitysnopeuteen. Erikoiskasvina öljyhamppu tuo monipuolisuutta viljelyyn ja katkaisteen tautipainetta. Voimakaskasvuisena kasvina öljyhamppu toimiin hiilensitojana ja parantaa maan ominaisuuksia. Ravitsevat siemenet tarjoavat kasviöljyn ja -proteiinin lähteen ravintona ja rehuna lisäten kotimaista valkuaisomavaraisuutta. Bioenergianlähteen ä öljyhamppu voidaan korvata fossiilisia polttoaineita biomassana ja öljynä. Työssä tutkittiin keskilämpötilan nousun vaikutusta öljyhampun siemensatoon, öljy- ja proteiinipitoisuuteen ja seurattiin korkeamman keskilämpötilan vaikutusta öljyhampun kasvuasteiden kehittymiseen. Kasvatuskokeet toteutettiin kasvukausina 2016 ja 2017 kasvihuoneessa ja pellolla. Kokeessa verrattiin myös kahden kasvukauden eroa kasvihuoneessa ja pellolla kasvupaikkana. Öljyhamppu tuotti kasvihuoneessa korkeamman sadon, 2888 kg/ha vuonna 2016 ja 2348 kg/ha vuonna 2017, vaikka koeastelemassa keskilämpötilaeroksi peltoon saatiin vain +1 °C. Viileämmällä pellolla siementen öljypitoisuus oli suurempi ja proteiinipitoisuus matalampi kuin lämpimämmässä kasvihuoneessa. Kasvihuoneen suuremmat sadot osoittavat, että öljyhampulla on huomattava satopotentiaali tulevaisuudessa käytettävänä. Kasvuasteiden kehittymiset eivät eronneet toisistaan merkittävästi kasvihuoneen ja pellon välillä. Kasvuasteiden saavuttamiseen tarittavat tehoisat lämpösummat olivat pääsääntöisesti kasvihuoneessa korkeammat kuin pellolla. Liian matalaksi jäänyt kasvihuoneen keskilämpötilan nosto ei antanut riittävän varmaa perustetta öljyhampun siemensadon lisäykseen. Kasvihuoneen ja pellon eri maalaji selittävät enemmän sadon vaihtelua. Suomen ilmastossa öljyhampun siementen öljypitoisuus on korkea, mutta sen laskusta ilmaston lämmetessä ei saatu riittävää todistetta tutkimuksessa.
-
(2018)Tämä pro gradu – tutkielma käsittelee ilmastonmuutoksen haasteita institutionaalisessa sijoitustoiminnassa. Ilmastonmuutoksella on monia laajoja vaikutuksia yhteiskuntiin ja talouden eri sektoreihin. Tutkimustieto aiheesta on nykyhetkellä vähäistä ja vähähiiliseen yhteiskuntaan siirtymisen haasteet ovat vielä osin tiedostamattomia. Sijoitustoiminnan merkittävä rooli yhteiskunnan ja kestävän kehityksen tavoitteiden edistämisessä, yritysten liiketoimintaympäristön muutokset ja ilmastonmuutoksen pitkän aikavälin vaikutukset talouden eri sektoreihin tarkoittavat institutionaaliselle sijoitustoiminnalle suuria sopeuttamishaasteita, jotta se kykenee täyttämään oman yhteiskunnallisen tehtävänsä tuottojen tekemisestä. Tutkimuksen tarkoituksena oli lisätä tietoisuutta niistä tekijöistä, ilmiöistä ja teemoista, joiden huomiointi on ilmastonmuutoksen huomioinnin taustalla institutionaalisessa sijoitustoiminnassa. Tutkimus toteutettiin haastattelemalla seitsemää suomalaista vastuullisen sijoittamisen ammattilaista. Haastatteluaineisto kerättiin teemahaastattelulla ja haastattelut litteroitiin tutkijan toimesta. Tutkimuksen teema-alueiksi muodostuivat teoriaosion perusteella riskienhallinta, hallinto ja strategia, ilmastopolitiikat sekä mittarit ja tavoitteet. Aineiston analyysi toteutettiin sisällönanalyysilla, jossa aineisto hajotettiin teemoittelun jälkeen osiin ja kategorisoitiin tämän jälkeen uudelleen. Näin toimimalla löydettiin tekijöitä ja ilmiöitä, joilla tutkimuksen teema-alueita institutionaalisessa sijoitustoiminnassa lähestytään. Tämän jälkeen aineistoa abstrahoitiin johtopäätösten muodostamiseksi. Tutkimuksessa löydettiin, että ilmastonmuutoksen haasteisiin vastatakseen sekä vähähiiliseen yhteiskuntaan siirtymistä edistääkseen institutionaalisten sijoittajien tulee huomioida tekijöitä ja ilmiöitä, mihin sijoittajat voivat osin vaikuttaa sekä tekijöitä ja ilmiöitä, mitkä liittyvät suoremmin sijoittajien omaan toimintaan. Tekijöiksi ja ilmiöiksi, minkä kehitykseen institutionaaliset sijoittajat voivat osin vaikuttaa, löydettiin toimialojen ilmastoherkkyys, maantieteelliset tekijät, politiikkojen yhdenmukaisuus sekä datan laatu ja puute. Tekijöiksi ja ilmiöiksi, mitä institutionaalisten sijoittajien tulee omassa toiminnassaan huomioida, tunnistettiin negatiivinen ja positiivinen riski, riskien hinnoittelu, ajallinen ulottuvuus, organisaatiokulttuuri ja rakenne, lähestymistavat ja strategiat sekä sijoittaja-aloitteet ja yhteistyö. Tutkimuksen johtopäätöksenä voidaan esittää, että institutionaalisten sijoittajien näkökulmasta eri toimialoilla ilmastonmuutoksen haasteet liittyvät siihen, mitä kullakin toimialalla tulee tehdä, jotta ne säilyisivät elinvoimaisina vähähiilisessä yhteiskunnassa. Pitkän aikavälin sijoitushorisontin omaaville institutionaalisille sijoittajille tämä tarkoittaa toimialojen ilmastoherkkyyksien oikeaoppisen tunnistamisen, määrittelyn ja mittaamisen merkityksen korostumista. Ilmastoherkkyyksien tunnistamisen tulee tapahtua niin kutsutun positiivisen riskin välityksellä, jotta institutionaalinen sijoitustoiminta kykenee säilyttämään omat toimintaedellytyksensä tuottojen tekemiseen myös vähähiilisessä yhteiskunnassa. Olennaista on se, että ilmastonmuutoksen huomioinnissa tulee yhtäaikaisesti huomioida useita eri tekijöitä, ilmiöitä ja teemoja kokonaisvaltaisesti.
-
(2015)The aim of this study was to identify the socio-economic and agro-ecological factors, reflecting the impact of agricultural mitigation actions for food security in Ethiopia and opportunities to develop on the basis of these factors indicators to assess the food security impact of Clean Development Mechanism projects. The study analyzed interviews conducted in three different locations in Ethiopia. The interviews were coded and the encodings were combined in to themes. Different categories of food security impacts were created on the basis of the themes. The CDM projects were analyzed using the themes and categories to form indicators so that the food security impact of the projects could be evaluated. The analyzed mitigation measures were composting, construction of terraces, limited use of areas and the use of agroforestry. Mitigation actions were found to have a positive impact on food security and climate change mitigation. Farmers felt that the mitigation measures were effective and decided to continue their use although the workload of the measures was described great. When developing of mitigation measures attention should be paid to the technical difficulties and feasibility of the action. Based on this analysis it was possible to form indicators for food security impacts of CDM projects. All the evaluated projects were found to have positive effects on food security on the basis of the indicators. Using the indicators directional assessment of food security impacts of CDM project can be made. The projects do not explicitly consider the food safety implications.
-
(2022)Ilmastonmuutos aiheuttaa uudenlaisia riskejä yhteiskunnan toiminnoille sekä toimialoille, ja fyysisten ilmastoriskien lisäksi se heijastaa suuren kokonaisriskin taloudelle ja rahoitusjärjestelmälle. Tämän takia myös finanssialan toimijoiden kannattaa ennakoida tulevia muutoksia ja varautua ilmastoriskeihin. Ilmastoriskien hallinnan tueksi on kehitetty erilaisia ilmastopalveluita, jotka tukevat erityisesti ilmastonmuutokseen sopeutumista. Ilmastopalveluiden hyödyntäminen finanssialalla on kuitenkin vasta alkutekijöissään, sillä niiden potentiaaliset hyödyt sekä yhteiskunnalle että finanssialan toimijoille ovat vielä huonosti tunnettuja. Tässä pro gradu -tutkielmassa toteutettiin finanssialan toimijoille kohdennettu kysely, jonka tarkoituksena oli selvittää finanssialan toimijoiden suhtautumista suoriin ja välillisiin ilmastoriskeihin sekä organisaation ilmastopalveluiden käyttöä, tarvetta ja yhtiön yleistä kiinnostusta ilmastopalveluihin. Tuloksia tarkasteltiin erityisesti vakuutus- ja sijoitussektorien näkökulmista. Lisäksi esitämme kustannus-hyötyarviointimallin, jonka avulla ilmastopalveluiden potentiaalisia hyötyjä eli lisäarvoa käyttäjälle voidaan havainnollistaa. Teoreettisen mallin avulla voidaan tarkastella, milloin ilmastopalvelut tarjoavat lisäarvoa. Tulosten mukaan finanssialan toimijat ovat kiinnostuneita sekä suorista että välillisistä ilmastoriskeistä ja pyrkivät integroimaan niitä organisaation riskienhallintaan. Erilaiset ilmastoriskit kuitenkin koskettavat finanssialan toimijoita hieman eri tavoin. Vakuutussektorin katsottiin olevan erityisesti kiinnostunut ilmastonmuutoksen seurauksena aiheutuvista fyysisistä riskeistä sekä tulevan raportoinnin ja sääntelyn vaatimuksista ja vaikutuksista vakuutusalalle. Ilmastopalveluiden kannalta erityisesti vahinkovakuutus kaipasi parempia ilmastopalveluita ja -tietoa. Sijoitus- ja varainhoitosektorin näkökulmasta oleellinen uhka näytti olevan kiristyvän sääntelyn vaikutus varallisuuden arvoon esimerkiksi sijoituskohteiden tuottavuusodotusten kautta. Sijoitussektoria edustaneet organisaatiot seurasivatkin ilmastoriskejä sijoitusten ilmastopolitiikan, sijoituspäätöksien, sijoitussuunnitelmien sekä riski- ja vakavaraisuusarviointien kannalta. Kustannus- hyötyarviointimallin pohjalta voitiin todeta, että ilmastopalveluiden potentiaalinen lisäarvo käyttäjälle syntyy ilmastoriskien sopeutumiskustannusten tai oikein mitoitetun ennakoinnin eli suojauksen säästöistä. Ilmastopalvelut siis laskevat ilmastoriskien hallinnan kustannuksia optimaalisten toimien avulla pienemmän epävarmuuden takia. Mitä suurempi sopeutumiskustannus tai epävarmuus riittävän suojauksen tasosta toimialalla on, sitä suurempi niiden tarjoama lisäarvo on.
-
(2022)Kaupan merkitys ruoan ilmastovaikutusten vähentämisessä on huomattavasti suurempi kuin kaupan omien päästöjen osuus koko ruokaketjun ilmastopäästöistä. Tutkimuksen tavoite oli selvittää, mitä ympäristönäkökulmia kuluttajat pitävät tärkeinä, millainen on ympäristöystävällinen elintarvike kuluttajien mielestä ja millaisena kuluttajat näkevät kaupan roolin ruoan ilmastovaikutusten vähentämisessä. Hypoteesi oli, että ympäristönäkökulmat vaikuttavat yhä enemmän ruokaostoksilla ja kuluttajat kokevat kaupan tuella valintojen ohjaamisessa merkittävän roolin. Aineisto kuluttajatutkimuksessa kerättiin kvantatiivisen verkkokyselyn avulla (n=2054). Ympäristönäkökulmien ymmärrys ja merkitys ovat muuttuneet odotetulla tavalla. Ympäristönäkökulmat vaikuttavat edes vähän ruokavalintoihin lähes kaikilla ja yli puolella heistä enemmän nyt kuin vuosia sitten. Ympäristöystävällisyydellä ruoanvalintaominaisuutena oli edes vähän merkitystä lähes kaikille vastaajista, mutta ympäristöystävällisyys ruoanvalintaominaisuutena ei ylittänyt maun, laadun, hinnan ja kotimaisuuden merkitystä. Se, että elintarvike oli kotimainen ja lähellä tuotettu olivat merkittävimmät ympäristöystävällisen elintarvikkeen ominaisuudet. Ilmastonäkökulman merkitys muihin ympäristönäkökulmiin nähden oli yllättävän vähäinen, kun yli viidesosa vastaajista ei näyttäisi pohtivan lainkaan ilmastonäkökulmia arvioidessaan ruoan ympäristöystävällisyyttä. Hävikillä nähtiin ruokaketjusta suurin merkitys ruoan ympäristökuormituksen muodostumisessa, kaupan osuudella puolestaan vähäisin. Kaupan toimilla nähtiin kuitenkin suuri merkitys ruoan ilmastovaikutusten vähentämisessä, ja suurin osa vastaajista haluaisi saada kaupalta lisää tietoa siitä, miten pienentää ruokaostosten hiilijalanjälkeä. Lähes 90 % vastaajista arvioi, että kaupan tarjoama tieto ilmastoystävällisistä elintarvikkeista vaikuttaisi edes vähän ruokavalintoihin ja vielä suurempi osa olisi valmis muuttamaan edes vähän ruokavalintojaan, jotta hiilijalanjälki ruoan osalta pienenisi. Tuuppaustoimista ilmastoystävällisen valikoiman lisääntyminen ja tuotteiden korostaminen valikoimassa koettiin parhaiten valintoja helpottaviksi toimiksi. Kuluttajat olisivat siis valmiita muuttamaan ruokavalintojaan ilmastoystävällisempään suuntaan, ja kaupan toimilla on suuri merkitys kuluttajien tukemisessa ja valintojen ohjaamisessa.
-
(2019)The aim of this research was to study the effect of air current speed on yield of basil (Ocimum basilicum L. cv. ‘Marian’) in vertical farming. A fan system was built to form an air current gradient inside the culture layer. Environmental conditions (air current speed, temperature, relative humidity, light) were measured before and during the experiment. The experiment was conducted at a vertical farm owned by Novarbo Oy in Säkylä, Finland, which is a showroom and research facility for Novarbo Vertical Farm Concept. The cultivation was performed with LED-lights (Valoya, Finland) without sunlight and fertigation was done by NFT-technique in gutters with mineral fertilizers. Climate control of the facility was managed with Novarbo Vertical Farming droplet curtain. Basil plants were grown for 29 days between January and February of 2019. The plants were grown for 21 days before transplanting to the vertical farm. The experiment was conducted in one layer with three different air currents grouped by 0 m/s, 0,5 m/s and 1,2 m/s. Air temperature of the area averaged 22 °C with 76,5 % of relative humidity and light intensity of 200 µmol/m2/s was maintained during the experiment. Results of the experiment were contrary to expectations based on the literature and previous studies in vertical farming. The highest biomass formation was achieved by a group of plants grown under the lowest (0 m/s) air current speed. A group that was grown under the highest air current speed (1,2 m/s) yielded the lowest biomass as expected. According to the results, it can be said that air current speed has an impact on the yield in basil cultivation. However, no recommendations can be made for optimal levels of air current speed due to the sources of error. Plant material of commercial quality that was used in this experiment was not suitable for accurate interpretation of the results. It could be advisable to do further research focusing on air current speed of 0,1 – 0,5 m/s to find optimal level for efficient yield formation.
-
(2018)Johdanto: Lapsen ensimmäisen ikävuoden aikana ruokavalio muuttuu vähitellen pelkästä äidinmaidosta tai korvikkeesta vastaamaan muun perheen ruokavaliota. Lapsen ruokavalio on yhteydessä terveyteen sekä ruokailutottumuksiin aikuisena. Ruokavaliota sekä siihen yhteydessä olevia tekijöitä on tutkittu vähän 1-vuotiailla. Aiemmin on havaittu, että 1-vuotiaista suomalaislapsista imetetyt kuluttivat vähemmän lihaa, maitotuotteita sekä enemmän kasviksia. Ei ole kuitenkaan tutkittu, onko imetys yhteydessä ravintoaineiden saantiin tai ravintoaineisiin perustuvaan ruokavalion laatuun. Tavoite: Tutkielman tavoitteena on selvittää, eroaako ruokavalion laatu imetettyjen ja ei-imetettyjen 1-vuotiaiden lasten välillä. Lisäksi tarkoituksena on selvittää, eroavatko äidin taustatekijät, kuten koulutusaste tai elämäntavat, imetyksen suhteen sekä ovatko äidin taustatekijät yhteydessä 1-vuotiaiden lasten ruokavalion laatuun. Aineisto ja menetelmät: Tutkielman aineisto on osa Lasten D-vitamiinitutkimusta (VIDI), joka toteutettiin vuosina 2013–2016. Tutkimukseen rekrytoitiin 987 perhettä, joiden 1-vuotiaiden lasten ruoankäyttöä tutkittiin kolmen päivän ruokapäiväkirjoilla. Tämän tutkielman aineisto koostuu 409 ruokapäiväkirjasta, joiden avulla määritettiin tutkittavien ruokavalion laatu. Pisteet ruokavalion laadulle laskettiin vertaamalla aineistosta saatuja ravintoainetiheyksiä suositeltuihin ravintoainetiheyksiin. Suositeltu ravintoainetiheys laskettiin proteiinille, tyydyttyneille ja monityydyttymättömille rasvahapoille, kuidulle, sakkaroosille, folaatille, D-vitamiinille, raudalle sekä sinkille ravitsemussuositusten avulla. Ruokavalio käsitti tässä tutkimuksessa ainoastaan lisäruoan eli ruokavaliolle laskettu ravintoainetiheys ei sisältänyt äidinmaidosta saatua energiaa ja ravintoaineita. Äidin taustatekijöiden yhteyttä imetykseen ja ruokavalion laatuun tutkittiin t-testillä, Mann-Whitneyn U-testillä, Pearsonin khiin neliö-testillä ja varianssianalyysillä. Lineaarisella regressioanalyysillä tutkittiin, miten imetys tai muut taustatekijät selittävät ruokavalion laatua. Tulokset: Lapsista 143 (35 %) imetettiin. Imetettyjen lasten äidit olivat keskimäärin vanhempia (p=0.001), heillä oli useammin korkea-asteen koulutus (p=0.002), harvempi heistä tupakoi ennen raskautta (p=0.024) ja harvempi oli ensisynnyttäjä (p=0.016). Synnytysten lukumäärä oli yhteydessä 1-vuotiaan ruokavalion laatuun. Ei-imetetyillä lapsilla proteiinin (p=0.034), tyydyttyneiden rasvahappojen (p<0.001), D-vitamiinin (p<0.001) sekä sinkin (p<0.001) tiheys ruokavaliossa oli suurempi ja sakkaroosin (p<0.001) ja kuidun (p<0.001) pienempi verrattuna imetettyihin. Imetys oli käänteisessä yhteydessä ruokavalion laatuun (p=0.038), mutta synnytysten lukumäärällä vakioinnin jälkeen, yhteys ei ollut tilastollisesti merkitsevä (p=0.078). Johtopäätökset: Tässä tutkimuksessa ei-imetettyjen 1-vuotiaiden lasten ruokavalion laatu ei eronnut imetettyjen lasten ruokavalion laadusta, kun synnytysten lukumäärä huomioitiin. Yleisesti hyvä ruokavalion laatu 1-vuotiailla voi selittää osan tuloksesta. Tulevaisuudessa olisi kiinnostava tutkia, onko 1-vuotiaan imetyksellä pidempikestoisia vaikutuksia lapsen ruokavalion laatuun.
-
(2016)Chronic undernutrition, or stunting, reduces the growth and development of about one third of the world’s children less than five years of age. The consequences of chronic undernutrition may be long-lasting and irreversible and it increases the risk of death. Undernutrition is the most prevalent at the age of 6–24 months when breast milk no longer meets the energy and nutrient needs of the growing child. Complementary foods in low- and middle income countries are often inadequate nutritionally or in amounts. There are also a wide variety of behavioural aspects critical for child nutrition and well-being. Style of complementary feeding may be an important determinant of dietary intake and nutritional status. The caregiver-infant interaction can influence infant’s nutritional status. Interpreting child’s ques responsively can enhance the acceptance of food. Caregiver feeding styles can be classified as controlling, laissez-faire or responsive. Laissez-faire feeding style is common in societies where children are stunted. Encouraging the child is especially important during illness when appetite is often diminished. The aim of this study is to investigate the feeding and caring practices of children in rural area of Southern Benin where 45% of children under five are chronically undernourished. The behavioural aspects of breast feeding and complementary feeding and the caregiver-infant interaction are discussed. The research was conducted in two rural villages in the Mono region where 30 households were randomly selected. Of the households 30 mothers of children aged 6–23 mo were selected to participate in a semi-structured interview. Purposeful sampling was used to get the same amount of children in three age groups; 6–8 mo, 9–11 mo and 12–23 mo. Mother-child pairs (n=20) and the feeding situations were observed after the interviews. Data was coded and analysed using content and thematic analysis. Methodological, data and researcher triangulation improves the validity of the study. Children in the rural area of Southern Benin were not fed according to WHO recommendations. Children were not exclusively breastfed for 6 mo as the majority of children were given traditional medicine or water after birth. However, children were breastfed beyond the age of two in addition to getting other liquids and foods. The average starting age of complementary foods was 4.7 mo [0–12 mo]. The diet typically consisted of maize gruel or porridge that was usually eaten with green leafy vegetables. Children rarely got animal-source foods. Mothers reported ways to encourage children if they refuse to eat. However, children were seldom encouraged to eat during the ob-served feeding situations and only a few mothers spoke to their child when feeding. There were signs of controlling feeding style in the villages. Not many children were encouraged in self-feeding. Many caregivers showed behaviours of all the feeding styles and thus it could not be categorized as strictly responsive, laissez-faire or controlling. During illnesses breastfeeding was reduced as well as giving liquids and other foods. After illnesses only about a fifth of the mothers reported increasing complementary feeding. Hygienic practices could be improved as few mothers washed their own or child’s hands before eating. A good example of some mother’s hygienic practices was, however, washing the child before the meal.
-
(2014)The aim of this study was to examine how immunocastration effects on pigs growth rate, feed efficiency and carcass traits and how high amounts of ileal digestible amino acids can pigs utilize. Another aim of this study was to examine if immunocastrating causes pain or stress to pigs in short period of time. This experiment was carried out in research piggery of MTT Hyvinkää. Pigs were splitted in six test groups by their gender (immunocastrated and surgically castrated males) and the level of standardized ileal digestible amino acids (low level, recommended level and high level). Growth and feed efficiency were measured by weighting pigs in the beginning of first growing phase, during growing weeks 6 and 9 and at the end of the trial. Carcass traits and meat quality were measured immediately after slaughter by Autofom-equipment. Pigs were videotaped for three days during each injection and their behavior was recorded. Statistical analysis of growth features and carcass traits were accomplished by SAS 9.3 GLM-procedure and behavioral changes by SPSS-software. The level of ileal digestible amino acids improved average daily gain (ADG) on both genders. Surgically castrated males achieved their best ADG during growing weeks 6-8 while immunocas trated males achieved their best results between growing week 9 and slaughter and at that time their results were best of all test groups. Increase of ileal digestible amino acids improved feed efficiency in all test groups. Stress indicating behavioral changes like standing, being alone and changes in activity, was noticed especially during first injection at the same day the injection was given. Second injection increased behavioral changes more the day after injection. Based on these results it seems that immunocastrating causes stress to pigs but it lasts only for a short time.
-
(2022)Climate change and the degradation of soils are global and increasingly prevalent issue. Pyrolyzed organic materials, biochars, are progressively studied as a promising tool to sequester carbon in soils, whilst also improving soil properties. It is important to understand how different biochars affect other integral features of the soil ecosystem, such as soil biota, before they are utilized. Biochars are currently mostly utilized in agricultural settings; in order to extend their use for carbon sequestration in forest soils, more research regarding different biochars in forest settings is necessary. This Master’s thesis was conducted as literature review and meta-analysis of existing forest field studies in which the effect of biochars on soil biota was measured. Two sources (the University of Helsinki digital library collection (Helka), and internet search engine Google Scholar were used. From the studies gathered, soil respiration and microbial biomass carbon (MBC) were used as variables to estimate the effect of biochars on soil biota. Due to the scarcity of existing research, experimental conditions included in this thesis are diverse, including plantations, three climatic regions (boreal, temperate and subtropic) and different biochar types. Subgroups were formed from received data according to different treatments and standard mean differences (SMD) were compared. Contrary to the hypothesis, within this meta-analysis, soils amended with biochars demonstrated either no change or decreased soil respiration and MBC. On average, soil respiration did not show any significant change to biochar amendment, whilst MBC decreased significantly in some subgroups: short-term studies (<= 12 months), small difference in pH between soil and biochar (< 4), low pyrolysis temperature of biochar (<= 450 ˚C) and small quantity of biochar applied (< 10 t/ha). The decreasing in MBC was not consistent and diminished with increasing quantity of biochar and in study periods over 12 months. Given that biochars do not seem to have clear effects on microbial forest soil biota or microbial respiration, the application of biochars to forest soils has its potentials. However, larger scale use should be considered with caution, and further research is necessary.
-
(2020)The impact of color on perception of food has been studied a lot with solid and liquid foods, but research with semi-solid foods, such as yogurt, has not been published as much. Semi-solid oat-based foods have great commercial potential, yet there are still challenges related to sensory properties. In order to meet consumer acceptance, more research on plant-based foods is needed. The aim of this thesis work was to study the impact of food color in two different oat-based yogurt-like products on consumers’ perception of flavor and texture, as well as acceptance and preference. For this purpose, descriptive analysis and consumer test were applied on six samples, Yosa and Oddlygood as such and with two levels of added yellow food colorant. Generic Descriptive Analysis (GDA) was done for 8 attributes (yellowness intensity, consistency, overall aroma intensity, overall flavor intensity, sourness intensity, oat flavor intensity, thickness and powderiness) with 30 trained panelists. Consumer test (106 panelists) included 9-point scales for pleasantness, flavor intensity, thickness, and how natural the color looks, a Just-About-Right (JAR) scale for thickness and a Check-All-That-Apply (CATA) question. Increased color intensity was found to increase flavor intensity, as well as sourness and aroma of Yosa product, but not of Oddlygood product. Color intensity did not affect consumers’ preference, but the closer the color was to that of commercial products, the more natural consumers considered its color to be. According to JAR result, it was advisable to improve thickness of all the samples. From CATA result, 5 words used the most to describe all the samples were creamy, viscous, runny, smooth, and watery. In conclusion, the effect of color on perception of flavor was found in Yosa product, but not Oddlygood product, and color had no significant effect on pleasantness of the products.
-
(2024)During recent years there has been more uncertainty globally, stock market volatility spikes and both economical and political uncertainty. Moreover, how has the roundwood price volatility reacted to this uncertainty or is it diversified from global uncertainty. This master’s thesis studies this question. This master’s thesis examinates the impact of global uncertainty on the roundwood price volatility in Finland. The more specified objective of the research is to examine if there have been more volatile periods in the Finnish roundwood market regarding price volatility and if global market volatility and political and economical uncertainty affects the volatility of roundwood prices in Finland. Furthermore, the research question is: Does global market volatility and political and economical uncertainty affect the volatility of roundwood prices in Finland. The research was executed by first using Analysis of Variance to compare if the roundwood prices have been more volatile in different time periods. This analysis was followed by regression analysis to investigate if global stock market volatility and global political and economical uncertainty had an impact on it. The results indicated that there have been significant differences in volatility terms of the roundwood prices in Finland, with roundwood prices being more volatile between 2017 - mid 2023. The regression results, however, did not show significant relationships between roundwood volatility and global uncertainty but, did show significant results that are suggesting that the roundwood price volatility is diversified from the stock market volatility. Decision makers can benefit from understanding the link between global stock markets and fluctuations in roundwood prices, highlighting the need for risk management strategies. Future research should focus on the impact of local uncertainty factors on raw wood prices in Finland since the market has been volatile but is not affected by global uncertainty according to this study.
-
(2021)Sensory evaluation is necessary to understand the specific sensory characteristics of cheese and its influence on eating behavior. This study aimed to create a flavor profile for five cheese samples that were composed of the same ingredients and maturated in temperature-controlled chambers either in silence or in different types of soundscape frequencies for 4 months. Furthermore, the study examined the impact of soundscape ripening conditions on the sensory profile of the cheese samples. The Generic Descriptive Analysis (GDA) sensory profiling method was conducted with trained study participants, (n =10). The experimental phase covered training the panel, creation of lexicon, 4 training, and 3 evaluation sessions. Intensities of sensory properties were evaluated using a line-scale (0 = not at all to 10 = very strong). The quantitative data was collected based on ISO 8589 standard guiding procedure in the sensory laboratory and processed with various statistical methods. Data for each sensory property was analyzed with the one-way ANOVA using IBM SPSS Statistics. Flavor profiles altogether were analyzed with Principal Component Analysis (PCA) using Unscrambler software. The results of this study showed that the sensory profile of the cheese samples was rich in a total of 17 properties that included 6 senses of smell, 5 senses of touch, and 6 senses of taste attributes. The strongest sensory properties were fattiness perceived both via fingers and mouthfeel. The application of soundscape during cheese maturation processes had no significant impact on individual sensory properties. Based on the one-way ANOVA there were no significant differences between the five cheese samples. However, the principal component analysis indicated that cheese samples formed clusters when entire sensory profiles were taken into account. The effect of soundscape during the maturation period of cheese requires further research.
-
(2020)Removal of sub-canopy trees is a type of forest management practice, mainly employed to minimize subsequent harvesting costs. Such management activities, however, are a source of disturbance in boreal forests, including those of Finland. The removal of understory trees causes mechanical damage to trees, with coniferous trees, such as Scots pine, being particularly susceptible. The resulting injuries significantly enhance emissions of biogenic volatile organic compounds (BVOCs) to the atmosphere, thereby modulating its gas composition. BVOCs are involved in plant growth, reproduction and defence, while functioning as communication media within and between plants. These plant-released compounds have high chemical reactivity with large mass emission rate from vegetation into the atmosphere; therefore, they are major determinants of atmospheric gas composition with important implications for the Earth’s atmosphere and climate. Despite the wealth of knowledge on this topic, our understanding of how forest management activities affect BVOC emissions is limited. Uncertainty remains as what the impact of sub-canopy removal is on BVOC emissions from forest trees over a long timescale. This is important since such management activities are common, with equal or potentially even larger impact on BVOC emissions both in the short- and long-run. To address this knowledge gap, I test the impacts of sub-canopy removal on the emissions of BVOCs from a Scots pine stand in a boreal forest. In so doing, I also consider the effects of temperature, soil moisture, and photosynthetically active radiation on the concentrations of these compounds above the canopy. The research sheds light on the complex and intertwined effects of the sub-canopy removal and environmental variables on the stand-level BVOC emissions. The results have implications regarding how forest management practices, and more broadly anthropogenic activities, influence forest-atmosphere interactions. Finally, the research provides promising avenues for future research.
-
Impact of water content on protein extraction from cereal side streams using deep eutectic solvents (2017)Cereal side streams, such as rice bran and dried distiller´s grain with solubles (DDGS) are formed in large quantities in industrial processes. These side streams contain considerable amounts of protein that could be better valorized. Deep eutectic solvents (DES) have been applied in various biomass fractionation studies and could be potentially used as protein extraction solvents. The literature review of this master´s thesis covered the characteristics of rice bran and DDGS, existing extraction methods and DESs. The aim of this work was to study the effect of water content of two DESs (choline chloride:urea, molar ratio 1:2 and sodium acetate:urea, 1:2) on the protein extraction from rice bran and DDGS. Protein extraction yield, protein content in dialyzed and freeze-dried extracts and protein fragmentation were studied. DDGS protein extraction yields with ChCl:urea at 30-50% water contents (56-57%) were significantly higher (p<0.05) than by NaOH (46%) and water (36%), which were used as reference solvents. With NaAcO:urea the water content did not affect the yields significantly and the yields did not differ from those of the reference solvents. In case of rice bran, a low water content produced higher yields and with NaAcO:urea at a water content of 10% the yield was 70%, which was significantly higher than with the reference solvents. Protein contents were measured by two methods, which gave conflicting results. According to BCA assay, the highest protein concentration from DDGS was obtained with NaOH, but according to elemental analysis with the DESs. In case of rice bran, the protein concentrations were extremely low with both methods. Based on these results, rice bran protein extraction using DESs does not appear feasible, whereas DDGS protein could be extracted more efficiently using the DESs than the reference solvents. Neither of the DESs at any water contents degraded protein to a significant extent.
-
(2024)Climate change poses a significant threat to agricultural production worldwide (FAO, 2017; IPCC, 2021), and Uganda is particularly vulnerable to these changes. This research aims to study preferences (crops and practices) and transition costs for adopting more climate resilient agriculture methodologies in Uganda's West Nile Region. To ensure the reliability and validity of the results, a triangulation approach was implemented, employing a mix of methodologies and data sources. An extensive literature review, survey, focus group discussions and key informant interviews were adopted. Key findings underline cassava as the most cultivated food crop, potatoes as one of the most cultivated cash crops, and crop rotation and agroforestry as the most climate-resilient practices adopted. High investment costs and lack of labour represented critical barriers to the adoption of innovative practices, in particular apiculture and plant nurseries. Farmers recognised the important role of including different crops and different strategies to implement climate resilience and improve yields. Further studies are necessary to assess the long-term efficiency of these strategies, including their impacts on pest and disease management and soil fertility. Overall, this research provides valuable insights for further development of an ongoing climate-resilient project in the region.
-
(2020)Since the 1990s, globalization effects have driven forest investments to developing economies, establishing industrial plantations of Eucalyptus in areas such as Guangxi in China. The different ecosystem services, from which local communities benefit, are facing deterioration. This happens partly due to the replacement of natural forests for industrial commercial plantations. Previous research has shown that the establishment of such plantations has both positive and negative effects on the environment and the livelihoods of rural communities. Nevertheless, the local communities’ perspective is lacking in most of these studies. The research surrounding the villagers and their perceptions is especially relevant in the case of China, where land cannot be bought by private companies and has to be leased from either the state or individual household collectives. This study firstly aims to identify how are demographic variables (gender factor, age and education level) likely to affect the decision to lend land to the forest company in a tree plantation area. Secondly, the study examines how people’s perception of changes, which occurred in the ecosystem services after the establishment of the forest plantations, varies according to these demographic variables. Responses to a qualitative questionnaire to 70 residents were used for the research. The results indicate that men are more likely to lease land than women. Besides, men and women perceive the changes in the ecosystem services in a different way. Such disparity can be explained by the differentiated role that women play in forest activities in China comparing to men.
Now showing items 987-1006 of 3388